Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9428, del 15-09-2022 (2022/8163)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials; projecte d'execució d'una instal·lació de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables a València (expedient 30/2019/AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9428

Data del DOGV
:   15-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8163


Data del document
:   13-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * València
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials; projecte d'execució d'una instal·lació de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables a València (expedient 30/2019/AIA). [2022/8163]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/4809-TIQ.  
Títol: tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials; projecte d'execució d'una instal·lació de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables.  
  
Promotor: Sertego Servicios Medioambientales, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Ref. Òrgan substantiu: 42/19-IPPC.  
Localització: nou dic de l'est, s/n, del Port de València -àrea V - subàrea B del Port de València.  
  
Antecedents  
L'objecte final de la instal·lació és el tractament final de deixalles líquides generades pels vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables autoritzats per l'Autoritat Portuària de València i el tractament d'aigües industrials de solucions aquoses.  
Actualment, Sertego Servicios Medioambientales, SLU, és la concessionària en règim d'autorització de la planta de tractament final de deixalles líquides generades pels vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78), del Port de València, que compta amb autorització ambiental integrada (AAI) amb referència 129/AAI/CV. Aquesta instal·lació disposa de dos pronunciaments de l'òrgan ambiental: declaració d'impacte ambiental d'11 d'agost de 1997, per a l'expedient 174/97-AIA del Projecte d'instal·lació d'una planta de tractament de residus oliosos MARPOL i estimació d'impacte ambiental de 21 de març de 2000, per a l'expedient 172/99-AIA del Projecte d'ampliació de la planta de tractament.  
L'actual planta de tractament de residus està situada en el nou moll de l'est del Port de València, al costat del moll de la Xità, amb una ocupació d'aproximadament 3.700 m². Aquesta es va construir l'any 1998 i dimensionada per al volum i tipus de trànsit del moment.  
  
En aquest any l'UTE Urbamar Levante (Urbaser, SA - MARPOL Levante, SL) va ser la concessionària d'aquesta planta de tractament de deixalles, per un termini de deu anys.  
Posteriorment, en sessió del 24 de juliol de 2007, el Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València va acordar prolongar el termini de la concessió atorgada per un període addicional del 50% del termini inicial. Abans de la finalització del període de vigència, el 24 de juny de 2013, el Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València va autoritzar la transmissió de la titularitat de la concessió a la mercantil Urbamar Levante Residuos Industriales, SL (que anteriorment pertanyia al grup i en l'actualitat és Sertego Servicios Medioambientales, SLU), que explota la planta en règim d'autorització fins a l'actualitat.  
Indica que, no obstant això, aquesta instal·lació es troba en uns terrenys necessaris per al desenvolupament de la xarxa d'accessos a l'ampliació nord, per la qual cosa es requereix modificar la ubicació d'aquesta instal·lació i proporcionar un espai adequat a les necessitats d'explotació.  
  
Descripció del projecte  
La parcel·la on se situarà el projecte limita amb dues parcel·les: a l'est amb la terminal de TEPSA, destinada a la recepció, emmagatzematge i reexpedició a granel de líquids petrolífers, químics i biocarburants; al nord amb la concessió 25; a l'oest i al sud, la parcel·la de projecte limita amb vials interiors del moll de Xità. L'accés a la parcel·la es trobarà al costat d'una glorieta situada a l'oest, mentre que l'eixida s'efectuarà de manera separada, al sud de la parcel·la.  
Pel que fa als residus MARPOL, en la instal·lació es pretén rebre dos tipus de residus procedents de vaixells que són els regulats per l'annex I (Conveni MARPOL 73/78): mescla d'aigua-hidrocarburs procedents de la neteja de tancs de càrrega o procedents de la descàrrega de sentines de vaixells que es componen d'una mescla d'aigua, fuels i gasoils i, en menor proporció, restes d'olis i altres hidrocarburs. Així mateix, es consideren deixalles líquides assimilables aquelles que continguen fase aigua i fase hidrocarbur i que procedisquen d'orígens diferents que no siguen vaixells, sempre amb l'autorització prèvia de l'autoritat portuària.  
Quant al tractament d'aigües industrials de solucions aquoses, s'oferirà en les instal·lacions el servei de tractament mitjançant processos que garantisquen en tot cas que es compleixen les condicions d'abocament al col·lector de l'Autoritat Portuària de València o mitjançant un procés d'evaporació a través d'un sistema d'evaporació forçada.  
La capacitat màxima de tractament de la instal·lació a executar s'estima en uns 547.000m³/any de deixalles MARPOL i de 438.000m³/any d'aigües industrials de solucions aquoses i altres aigües de procés. Les deixalles amb una elevada proporció d'olis seran derivades a altres instal·lacions de Sertego Servicios Medioambientales, SLU, a Cartagena.  
  
El desenvolupament del projecte contempla dues etapes: la fase de construcció i la fase d'explotació. En la fase de construcció s'executaran les obres requerides per a disposar de la instal·lació, i que inclou les activitats prèvies de demolició de les instal·lacions existents, condicionament de la parcel·la, instal·lacions de proveïment, sanejament i abocaments, xarxa elèctrica, etc., construcció de l'àrea d'emmagatzematge, construcció de naus i urbanització. Així mateix, s'inclou en aquesta fase la instal·lació d'equips i instrumentació, així com un període de proves i de creixement de la biomassa per a la depuració d'aigües residuals. En la fase d'explotació, o de desenvolupament de l'activitat projectada, es duran a terme les activitats de recepció de residus, emmagatzematge i tractament.  
Es quantifiquen les entrades i eixides dels processos següents:  
- Entrades del procés:  
- MARPOL: 146.726,96m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà d'entrada al procés de 16,75m³/h.  
- Eixides del procés:  
- Fuel: 26.410,85m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà de generació de fuel de 3,01m³/h.  
- Llots: 2.934,54m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà de generació de llot de 0,33m³/h.  
- Aigua: 117.381,57m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà de generació d'aigua de 13,40m³/h.  
El consum de matèries primeres i recursos necessaris per a l'obtenció del fuel mitjançant el tractament de MARPOL són els següents:  
  
- Gas natural per a aplicar calor al procés mitjançant una caldera de vapor. La caldera de vapor disposa d'una potència de 2.716kW i un rendiment del 91% amb un consum total de 314,53 Nm³/h de gas natural.  
  
- Electricitat per a tota mena d'equip elèctric que intervé en el procés (equips de bombament, etc.). La potència prevista total a instal·lar serà de 927,85kWh; sobre aquest total de potència instal·lada es considerarà un coeficient de simultaneïtat global del 65%, i s'obtindrà una potència normal de consum de 603,10kWh.  
- Aigua per a la línia de vapor, llavat de filtres i altres treballs necessaris per al procés, s'estima un cabal de consum de 6m³/dia.  
  
Aquesta avaluació ambiental es realitza prenent com a referència la descripció de la instal·lació i el procés a realitzar continguts en l'informe de valoració favorable, emés el 8 de juliol de 2020, pel Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Residus, els quals s'extracten a continuació:  
La mercantil Sertego desenvoluparà l'activitat en les instal·lacions situades en una parcel·la urbana de l'àrea V-subàrea B del nou dic de l'est del Port de València (zona de la Xità). La referència cadastral de la parcel·la és 0304103YJ3700G i les coordenades geodèsiques UTM (ETRS89 H30N) X = 731.716 m; I = 4.369.927 m. La parcel·la és pràcticament plana i tindrà tota la seua superfície pavimentada i convenientment impermeabilitzada. Té una superfície de 8.200 m², que serà ocupada pels elements constructius següents:  
- Edifici d'oficines, vestuaris i laboratori de dues plantes (220 m² en planta).  
- Carregador: ocupa 565 m² (22,52 x 25 m) i compta amb capacitat per a albergar a quatre camions cisterna. Estarà equipat amb quatre llocs per a la càrrega-descàrrega de camions, els quals es connectaran mitjançant mànegues flexibles als llocs de càrrega-descàrrega.  
- Cubeta de 2.058 m² de superfície.  
- Nau de procés tancada, de 826 m² de superfície. Disposa de dues àrees, de 20,77 x 25,77 m x 24,13 cadascuna, i de 7,48 m d'altura. La solera interior serà de formigó.  
- Depuradora: 425 m².  
- Urbanització i vials: 4.397 m².  
Si bé l'activitat principal de la planta és la recepció i tractament dels residus MARPOL I tipus C, la instal·lació està preparada per a recepcionar residus MARPOL tipus A, B i C de l'annex I Conveni MARPOL 73/78, aigües industrials i solucions aquoses de tercers, olis i productes inflamables i altres residus de naturalesa hidrocarburada que siguen incompatibles amb els anteriors.  
La instal·lació està dissenyada per a desenvolupar quatre línies d'actuació:  
- Combinació de residus líquids amb residus líquids per a obtindre una mescla homogènia i estable per a la seua valorització posterior.  
- Tractament de residus MARPOL I tipus C generats per vaixells, i altres residus assimilables.  
- Tractament de les aigües residuals generades en el procés de tractament, així com solucions aquoses (perilloses i no perilloses), generades per tercers.  
- Tractament dels fangs generats en el procés de depuració d'aigües.  
  
Els residus es descarregaran en els corresponents tancs de recepció bé des de camions, bé des de barcassa, i s'empraran en l'operació mànegues flexibles apropiades per a hidrocarburs. Prèviament a l'acceptació dels residus es faran les oportunes operacions de verificació, consistent en la inspecció i presa de mostra d'aquests per a comprovar que es compleixen els paràmetres d'admissió en planta per a cada tipus de residu i determinar així el tractament posterior. Una vegada acceptats, els residus es classificaran segons la seua tipologia i es transvasaran al corresponent tanc d'emmagatzematge previ al tractament, amb la separació dels residus MARPOL tipus C de la resta de residus perillosos. Tots els residus s'emmagatzemaran en tancs situats dins de la cubeta de retenció.  
  
Les aigües hidrocarburades amb un contingut en olis superior al 5 %, així com els olis industrials usats procedents de pesquers i embarcacions d'esbarjo que no seran tractats en la planta, s'emmagatzemaran per al seu trasllat a la planta de destil·lació que el grup empresarial disposa a Cartagena (Múrcia) o bé per al seu lliurament a altres gestors autoritzats.  
El tractament de valorització dels residus MARPOL I tipus C proposat es basa en la separació per ruptura de les emulsions d'aigua-hidrocarburs, mitjançant el qual s'obtenen les fraccions o matèries següents:  
  
- Fuel (18-20 %). Aquesta és la fracció que se sotmet al procés de desmetal·lització que possibilita la recuperació del combustible contingut en el residu, per al seu posterior aprofitament com a combustible per a vaixells.  
- Fase aquosa (prop del 80 %). Aquesta fracció serà depurada en la instal·lació mitjançant un primer tractament fisicoquímic i posteriorment un tractament biològic, i un tractament terciari amb addició d'ozó de tal forma que permeta complir les condicions d'abocament.  
  
En el procés es genera dos tipus de sòlids (2-10 %): els llots procedents de la fase d'hidrocarbur i els procedents de la depuració de la fase aquosa.  
El procés de desmetal·lització de la fase fuel es desenvolupa en les etapes següents:  
i) Tractament tèrmic del residu en reactors amb agitació i calefacció, amb la dosi òptima d'additius pertinents.  
ii) Refredament de la mescla en tancs específics.  
iii) Decantació i centrifugat per a eliminar l'aigua i els sediments generats en la fase anterior.  
iv) Emmagatzematge del residu desmetal·litzat i net en tancs específics.  
v) Presa de mostres i verificació del compliment de les especificacions establides en l'Ordre APM/206/2018, de 22 de febrer.  
El procés de depuració constarà de dues línies de tractament:  
- La primera d'aquestes s'aplica a les aigües obtingudes en el procés de valorització del residu MARPOL, la qual està integrada per les fases següents:  
i) Homogeneïtzació de l'efluent en un tanc pulmó (23 m³), i posterior refredament en la torre de refrigeració. A continuació, l'aigua serà bombada fins a un separador d'hidrocarburs (8 m³). Els residus d'hidrocarburs obtinguts en la separació de fases es depositaran en un depòsit cilíndric (4 m³) des d'on es bombaran de nou a la capçalera del procés de valorització, mentre que la fase aquosa passa a la fase següent.  
  
ii) Tractament primari fisicoquímic mitjançant ajust de pH, coagulació i floculació, seguit d'una decantació lamel·lar. En aquesta fase s'estima una producció de 67,67 m³/dia de llots (amb una concentració del 0,28%), que passarà a la línia de tractament de fangs. L'aigua decantada serà recollida en un depòsit de 23 m³ des del qual serà bombada a la fase següent:  
iii) Tractament secundari.  
- Reactor biològic. S'ha previst un volum de reactor biològic de tal forma que l'edat del fang siga de cinc dies. La producció de fangs s'estima en 600 kg/dia (uns 75 m³/dia, i es considerarà una concentració del 0,8%).  
- Decantador secundari. Els fangs generats en el reactor biològic passaran al decantador secundari. Aquests seran conduïts fins a la bomba de recirculació de fangs cap al reactor biològic, mentre que els fangs en excés s'impulsaran cap a l'espessidor de fangs. Es purgaran uns 75 m³/dia.  
iv) Tractament terciari. Consistirà en un sistema de filtració a pressió per a l'aigua d'eixida del decantador secundari, seguit d'un procés d'ozonització de l'aigua filtrada (1,5 kg d'ozó per cada 10 m³ d'aigua tractada).  
Si bé l'estació de depuració d'aigües residuals industrials (EDARI) està dissenyada essencialment per a tractar els efluents aquosos generats en el procés de valorització, també pot donar servei a aigües industrials residuals i solucions aquoses, perilloses i no perilloses, generades per tercers.  
- La segona línia de tractament és la que s'aplica als residus aquosos procedents de la indústria de solucions aquoses, encara que també pot tractar les aigües de procés depurades (després del tractament anteriorment exposat), que no resulten aptes per al seu abocament a la xarxa de sanejament. Després del tractament primari descrit, aquestes aigües residuals són sotmeses a un tractament secundari per evaporació forçada amb condensació. El condensat obtingut s'unirà al tractament de depuració de les aigües de procés.  
El tractament de fangs es realitzarà mitjançant un procés d'espessit (142,67 m³/dia), seguit d'una deshidratació per l'addició de polielectròlit. S'ha previst un temps d'assecament de 8 h/dia durant cinc dies/setmana, la qual cosa suposa un cabal de 4,60 m³/h a la concentració d'eixida de l'espessidor de fangs del 3,0%. Es generarà un volum de fang de 4,42 m³/dia (1.613,3 m³ anuals).  
  
  
  
Per al desenvolupament del conjunt de les operacions de tractament previstes, la instal·lació comptarà amb l'equipament següent:  
- 20 tancs (3 de 1.000 m³, 4 de 650 m³, 1 de 500 m³, 1 de 400 m³, 5 de 200 m³, 6 de 100 m³), que suposen una capacitat nominal d'emmagatzematge de 8.100 m³. Tots els tancs són susceptibles de donar servei a qualsevol ús d'emmagatzematge, i donen polivalència a la instal·lació.  
  
- 1 reactor (100 m³).  
- Diverses bombes per a càrrega, descàrrega, alimentació i recirculació.  
- Una estació depuradora d'aigües residuals industrials (EDARI).  
  
- Un laboratori per a l'anàlisi de mostres de residus i producte acabat.  
La capacitat màxima anual de recepció de residus de la instal·lació s'estableix en 547.000 m³, i s'estima que aquesta puga donar servei a la gestió de residus no perillosos procedents de vaixells en cas de ser requerit. Comptant que la instal·lació estiga operativa tots els dies de l'any, les 24 hores al dia, i sent la capacitat nominal del tractament fisicoquímic de depuració d'aigües residuals de 50 m³/hora, la capacitat màxima anual s'estima en 438.000 m³ (25 m³/hora, 219.000 m³ anuals, per línia).  
Pel que respecta al procés de desmetal·lització de l'hidrocarbur recuperat a l'empara de l'Ordre APM/206/2018, de 22 de febrer, i que la capacitat nominal de tractament és de 16,75 m³/h, la capacitat màxima anual estimada és de 146.726,96 m³. No obstant això, la producció prevista serà de l'ordre de 109.400 m³ anuals (corresponent al 20 % de 547.000 m³), la qual cosa donarà a la instal·lació una capacitat addicional de tractament de 37.326,96 m³ anuals per a atendre necessitats puntuals.  
  
Tramitació administrativa  
En data 25 d'abril de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud de determinació d'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, i adjuntava el document inicial del projecte, projecte bàsic (memòria, plànols i annexos), així com documents administratius complementaris.  
El 19 de desembre de 2019 es requereix a l'òrgan substantiu l'acreditació d'inici de l'expedient d'autorització ambiental integrada i sol·licitud del promotor.  
El 13 de gener de 2020, l'òrgan substantiu comunica l'obertura de l'expedient 42/2019 IPPC d'autorització ambiental integrada (AAI).  
El 27 d'abril de 2020, l'òrgan substantiu sol·licita el pronunciament sobre la suficiència de la documentació, i adjunta una còpia que inclou el projecte bàsic i altra documentació presentada per l'empresa.  
El 10 de desembre de 2020, l'òrgan substantiu comunica que en el tràmit d'informació pública no s'han presentat al·legacions i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb l'última documentació presentada en aquest òrgan ambiental.  
Amb data 27 d'abril de 2021, s'efectua requeriment al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, i se sol·licita el certificat del tràmit d'informació pública realitzat, incloent-hi la publicació en diari oficial, així com els informes rebuts en el tràmit de consultes a les administracions públiques afectades i actualització de la documentació aportada, si escau, amb motiu dels requeriments de les diferents administracions intervinents en el procés. Quant al contingut de l'estudi d'impacte ambiental es va requerir l'esmena d'aquest, incloent-hi la informació relativa a l'article 35.d de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental relativa a identificació, descripció i anàlisi sobre factors derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8929, de 19 d'octubre de 2020, i d'acord amb el certificat remés el 4 de maig de 2021, l'òrgan substantiu va comunicar l'absència d'al·legacions en el període establit.  
Amb data 6 de juliol de 2021, es va remetre pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació la documentació requerida, incloent-hi els informes següents:  
- El 8 de juliol de 2020, el Servei de Prevenció, Reutilització Foment de Reciclatge i Gestió de Residus emet informe favorable, el contingut del qual s'ha exposat en l'apartat de la descripció del projecte. El 29 d'octubre de 2020 es remet correcció d'errors.  
- El 9 de juliol de 2020, Capitania Marítima de València emet informe favorable.  
- El 24 de setembre de 2020, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) emet informe les condicions del qual són les següents:  
1) Pel que fa a la qualitat dels abocaments efectuats per l'empresa sol·licitant, aquesta ha de garantir el compliment de l'article 8 del Reial decret 509/1996, així com les ordenances municipals d'abocament aplicables, i en conseqüència garantir les condicions imposades per les normatives que estiguen vigents en aquestes matèries a cada moment.  
  
De la mateixa manera, les aigües residuals generades pel sol·licitant no hauran d'impedir el compliment dels objectius de qualitat fixats en l'autorització d'abocament a domini públic hidràulic emesa per la confederació hidrogràfica corresponent per a l'EDAR receptora d'aquestes.  
  
2) L'empresa haurà de presentar la corresponent declaració de producció d'aigües residuals (md-301), prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
3) L'empresa haurà de presentar la corresponent declaració d'inicial d'autoconsums (md-202), prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada. Així com presentar la corresponent declaració trimestral d'autoconsums (md-203), i regularitzar el total dels consums efectuats, prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
  
- El 30 de setembre de 2020, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet informe d'emissions a l'atmosfera, en el qual es descriuen els focus d'emissió i les seues característiques que s'exposen més endavant en l'apartat de «Consideracions ambientals».  
- El 9 de juliol de 2020, l'Agència de Seguretat i Emergències emet informe i indica que aquest departament únicament participa en l'emissió d'informe d'instal·lacions afectades per la normativa d'accidents greus, i demana aclariment per part de l'establiment sobre si es troba afectat per aquesta normativa.  
- El 8 de febrer de 2021, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València informa sobre la normativa i tramitació a realitzar.  
  
Consideracions ambientals  
Cal assenyalar com a qüestió prèvia, que, actualment es troben en funcionament les instal·lacions de la planta de tractament de residus oliosos MARPOL, avaluada en els expedients 174/97-AIA i 172/99-AIA, de les quals no consta que s'haja produït efectes ambientals adversos significatius. La seua ubicació confronta en la que ara es projecta. El promotor coneix les tècniques i tecnologies aplicables a la gestió d'aquest tipus de residus i gestiona altres instal·lacions anàlogues.  
  
Respecte a la nova instal·lació el projecte de la qual és objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental:  
1. En l'estudi d'impacte ambiental es contemplen les alternatives estudiades de capacitat i tipus de tractament, sistema de càrrega i descàrrega, ubicació de carregador i accés per a la facilitat de maniobra dels camions cisterna, minimització de la longitud de les línies de tràfec dels diferents productes.  
Planteja produir el mínim impacte i integració ambientals de la instal·lació. Per a això, entre altres, es disposa d'instal·lacions per a corregir els principals impactes, com un sistema de desodoració amb oxidador tèrmic amb capacitat per a l'eliminació de compostos orgànics volàtils, la qual cosa permetrà una disminució de la concentració de les emissions contaminants que puguen repercutir en la qualitat atmosfèrica que hi ha en l'entorn.  
Es resumeixen a continuació les diferents qüestions analitzades que justifiquen l'alternativa d'actuació enfront de l'alternativa 0 (o no realització del projecte):  
- La instal·lació de tractament de deixalles líquides generades per vaixells i altres assimilables és necessària per a previndre la contaminació de les aigües per aquests residus.  
- La localització de la instal·lació en terreny portuari minimitza els tràfecs de productes contaminants i, per tant, el risc de contaminació accidental.  
- La reubicació de les instal·lacions actuals de tractament de residus MARPOL I i altres deixalles líquides assimilables és necessària per a interferir amb el desenvolupament dels accessos a l'ampliació nord del Port de València.  
- La realització de les obres suposaria unes certes afeccions pel que fa a l'emissió de soroll, vibracions i emissions contaminants i partícules en suspensió, provocades principalment, per l'ús de maquinària i les operacions de moviments de terres i la generació de residus de l'obra. Totes aquestes alteracions són de caràcter temporal, desapareixent una vegada finalitzen les obres.  
- Els impactes al mitjà receptor es minimitzaran instal·lant sistemes eficients de depuració de residus, triant el procés de tractament més adequat, instal·lant sistemes de depuració d'aigua i instal·lant sistemes de desodoració amb oxidador tèrmic amb eliminació de COVs, entre altres.  
  
2. En l'anàlisi tècnica realitzada per l'òrgan ambiental es destaquen com a principals impactes derivats de l'activitat a instal·lar els següents:  
  
A) Generació d'abocaments i utilització de recursos hídrics:  
Vist el tractament descrit en l'EDARI i els límits establits per l'Autoritat Portuària de València, a la xarxa de sanejament de la qual es dirigiran els abocaments d'aigües residuals després del seu tractament, s'observa que aquests límits es troben en coherència amb els establits en l'ordenança marc d'abocament a la xarxa municipal del clavegueram (elaborada per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i l'EPSAR), i que són una mica més restrictius per a algun paràmetre (com és el cas dels clorurs).  
En l'informe emés per l'EPSAR s'estableix una sèrie de condicions que s'han exposat en l'apartat de tramitació administrativa i que s'incorporaran, si s'escau, a l'autorització corresponent.  
Quant a l'aigua de proveïment hi ha dues fonts de subministrament, l'aigua obtinguda de la xarxa és emprada en els lavabos, el laboratori, neteja de les instal·lacions i sistema de dessulfuració i l'aigua per al sistema contra incendis s'obtindrà directament de la mar.  
B) Emissions a l'atmosfera:  
En l'anàlisi efectuada es té en compte l'informe emés pel Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera en el qual es descriuen els focus d'emissió, que són en extracte, els següents:  
  
- Focus 01/001: caldera de gas 2,716 MW (grup C).  
- Focus 02/001: oxidador tèrmic (grup A).  
- Focus 03/001: evaporació forçada (de l'operació de tractament de les aigües efluents residuals) del tractament (grup B).  
Per la qual cosa la instal·lació, en conjunt, es troba inclosa en el grup A.  
Quant als valors límit, així com la periodicitat del control reglamentari, seran els que queden establits en l'autorització corresponent sobre la base de les millors tècniques disponibles (MTD), en el tractament de residus.  
C) Emissions acústiques:  
En l'estudi es presenta un annex referit als mesuraments acústics de l'entorn de la instal·lació. Les zones residencials més pròximes a les infraestructures portuàries no es veuen exposades, per l'activitat del Port de València, a nivells superiors als fixats en la taula A1 de l'annex III del Reial decret 1367/2007.  
D) Gestió i tractament de residus:  
Sent l'activitat concreta de la instal·lació el tractament i gestió de residus, s'ha incorporat en el primer apartat de descripció del projecte, la realitzada pel Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Residus.  
Respecte a la resta de residus que puguen generar-se en altres operacions de les diferents fases de construcció, demolició d'instal·lacions existents, o desmantellament final de la instal·lació (una vegada finalitze la seua vida útil), hauran de gestionar-se d'acord amb la seua tipologia.  
E) Riscos d'accidents greus i vulnerabilitat del projecte enfront d'accidents greus:  
El promotor presenta un annex a l'estudi d'impacte ambiental que inclou la informació relativa a l'article 35 d) de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental relativa a identificació, descripció i anàlisi sobre factors derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes. En aquest s'analitzen els efectes ambientals derivats de la vulnerabilitat del projecte enfront d'aquests riscos en les diferents fases del projecte, i s'estableixen mesures de prevenció i correcció.  
  
F) Efectes sobre espais integrats en la Xarxa Natura 2000:  
Les instal·lacions es troben a una distància de més de 3 km de la ZEPA i els LIC de l'Albufera, per la qual cosa no és previsible que es produïsquen efectes adversos sobre aquests espais integrants de la Xarxa Natura 2000. Tenint en compte que actualment es troba en funcionament la planta de tractament de residus oliosos existent i no s'han descrit efectes adversos sobre els valors de la Xarxa Natura 2000.  
  
G) Conclusió de l'anàlisi tècnica realitzada:  
De l'anteriorment exposat es conclou que una vegada analitzats els efectes ambientals previstos i aplicades les corresponents mesures preventives i correctores, es considera que l'actuació de tractament de residus descrita no generarà impactes ambientals significatius.  
  
3. Programa de vigilància i seguiment ambiental (PVSA):  
En l'estudi d'impacte ambiental es planteja la realització de controls i seguiment de:  
- Emissions a l'atmosfera.  
- Control del soroll.  
- Control d'abocaments: mitjançant mostreig mensual de l'efluent i quadrimestral de l'influent. Es recopilaran resultats en un informe anual.  
- Mesures i control de residus, recollides en arxiu físic o telemàtic.  
  
- Estat de l'emmagatzematge de productes químics.  
- Estat del sòl i de les aigües subterrànies, mitjançant piezòmetres que quedaran instal·lats per a la realització dels mesuraments, especialment en casos de vessaments, fugida o abocament accidental. Anualment es revisarà l'estat del sòl i del paviment. Cada deu anys, es presentarà informe periòdic de situació de sòls (en els termes de l'article 3.4 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener), incloent-hi els registres d'abocaments accidentals ocorreguts.  
Respecte a l'elaboració d'informes i periodicitat, el PVSA estableix:  
  
- Informe final de l'obra: s'emetrà un informe, una vegada finalitzada l'obra, es descriurà i s'acreditarà, si escau, el compliment de les mesures definides durant aquesta etapa.  
- Informes semestrals durant el funcionament de la planta: recolliran la verificació del compliment de les mesures de la fase operacional del projecte.  
Amb caràcter anual es presentaran davant l'òrgan substantiu els informes següents:  
- Informe amb els resultats del programa de vigilància i control ambiental de la planta.  
- Dades de consum anual d'aigua i energia elèctrica.  
- Memòria d'activitats de gestió de residus i de producció de residus perillosos (abans de l'1 de març de cada any).  
- Informe dels resultats dels controls de les immissions en el perímetre.  
- Informe periòdic de control i seguiment de les aigües subterrànies.  
  
- Certificat de vigència de les assegurances de responsabilitat civil.  
Cada quatre anys:  
- Estudi de control d'olors.  
- Estudi de control de sorolls.  
Amb la periodicitat que, si escau, procedisca:  
- Certificats de revisions i proves d'emmagatzematge de productes químics i depòsits de combustibles segons la normativa vigent.  
  
En cas de desmantellament de les instal·lacions, deu mesos abans o almenys amb l'antelació suficient una vegada es tinga coneixement del tancament definitiu, s'elaborarà un Pla de clausura de la instal·lació.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per al tractament final de deixalles líquides generades per bucs (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials, estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 6-d) del Decret 32/2006, que modifica el Decret 162/1990.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció primera, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.  
  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quan antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de tractament final de deixalles líquides generades per bucs (annex I MARPOL) i aigües industrials, promogut per Sertego Servicios Medioambientales, SLU, en el nou dic de l'est, s/n, del Port de València sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que obra en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Respecte al llistat definitiu de residus admissibles, quedarà limitat per l'abast de l'autorització sectorial, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. Els residus generats en la demolició d'instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions, s'hauran de gestionar d'acord amb la legislació sectorial vigent d'acord amb la seua tipologia.  
3. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
4. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de les obres.  
  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»