Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7983, del 20-02-2017 (2017/1132)

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 41/16-AIA la Vila Joiosa.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7983

Data del DOGV
:   20-02-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1132


Data del document
:   20-01-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 41/16-AIA la Vila Joiosa. [2017/1132]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 41/16-AIA la Vila Joiosa.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 41/2016-AIA-D.  
Projecte: ampliació de la instal·lació d'aqüicultura per a engreixament de daurada, llobarro i corbina en gàbies flotants en aigües del mediterrani.  
Localització: davant de la costa de la Vila Joiosa (Alacant).  
Promotor: Niordseas, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. S/Ref.: exp. ANIA/03.0012.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El projecte de l'ampliació de la granja marina de Niordseas, SL (inicialment Gramamed) en aigües de la Vila Joiosa té com a objectiu incrementar-la producció actual de 1800 t/any a 3.500 t/any, entre daurada, llobarro i corbina (1.050, 1.050 i 1.400 t/any, respectivament), a partir de sembres d'alevins d'uns 6-10 g de pes mitjà (uns 6.020.000 anuals) alimentats amb pinsos compostos, en règim intensiu.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Per a obtindre la producció de 3.500 t/any de peixos engreixats en gàbies flotants, es projecta ampliar la superfície de l'actual polígon d'ocupació de DPMT de 22,4 ha (400 x 560 m) en direcció S-SE mar endins unes 28 ha (500 x 560 m), a profunditats entre 34 i 40 metres. El resultat serà un polígon rectangular d'unes 50,4 ha (900x560 m) a profunditats entre els 29 i 40 m que dista 1,2 milles nàutiques del port de la Vila Joiosa (rumb 118º).  
- En la futura superfície d'ocupació, s'instal·laran 24 noves gàbies flotants en dos grups de 2x6 amb una grandària de 25 metres de diàmetre i una profunditat de les xarxes de 13 m més 1,5 m del con en el fons de la xarxa, resultant un volum de 6.300 m³/gàbia. Aquestes gàbies són semblants a les 30 gàbies existents, col·locades en grups 6 x 2 i 6 x 3, també d'un diàmetre de 25 m i amb un volum igual de 6.300 m³/gàbia. Els actuals grups de gàbies estan ubicats en paral·lel entre si i perpendicular a la costa, i amb els nous grups es col·locaran en prolongació als anteriors per a mantindre la mateixa configuració; tot això, amb vista a afavorir el major trasbals d'aigua en l'interior dels recintes a causa de la circulació dominant en la zona que és de component SE.  
  
Les gàbies estan formades per una estructura flotant circular de polietilé i una xarxa o recinte contenidor dels peixos que al llarg del cultiu va augmentant la llum de malla, depenent de la grandària dels peixos, que garantisca un millor intercanvi d'aigua que aporte els nivells d'oxigen òptims per a l'adequat desenvolupament dels peixos. La forma cilíndrica de les gàbies de cultiu es manté mitjançant caps horitzontals i verticals cosits a la malla, que permeten l'amarrament de la xarxa a l'estructura flotant i als sistemes de llast, a més d'un cèrcol anticorrent a 12 m que penja de l'estructura de flotació.  
Les xarxes són de niló de color negre, de malla quadrada la majoria i algunes de malla hexagonal, sense nuc perquè no es danyen els peixos en fregar-se amb les xarxes per efecte de la deriva dels corrents marins. Les grandàries de malla usades són: de 10 mm en introduir-hi els peixos (juvenils) d'uns 10 g; de 24 mm en estats intermedis d'uns 30 a 250 g i de 36 mm des dels 250 g fins a finalitzar l'espècie amb la grandària comercial o fi de cicle productiu. Solen substituir-se diverses vegades les xarxes de cultiu, entre 2-5 mesos, en funció de la grandària de llum de malla en relació a la grandària dels peixos, l'època de l'any i els nivells de fouling o acumulació d'algues fixades que es produïsquen en la instal·lació.  
Les gàbies es cobreixen amb xarxes antiocells de poliamida de 25 m de diàmetre i de 100 mm de llum de malla, es fixen a l'estructura flotant mitjançant caps en tot el seu perímetre. Per a elevar aquesta xarxa de protecció sobre el nivell del mar, es col·loca en el centre de cada gàbia un suport flotant en forma de tronc de con de 3 m d'alt i de 5 i 2 m de diàmetre.  
La fixació de les gàbies al fons marí es realitza, per cada grup de gàbies (6x2), mitjançant una estructura sustentadora, les línies d'ancoratge i fixació amb morts i àncores.  
L'estructura sustentadora és un entramat rectangular, submergit a uns 4 metres, format per caps, cables d'acer, boies i contrapesos que formen quadrats on es col·loquen i amarren les gàbies; dels vèrtexs exteriors d'aquests quadrats ixen les línies d'ancoratge (23 per grup) o simes d'ancoratge fins a l'ancoratge en el fons marí format per cadenes, blocs de formigó de 6t/u (180 u), cadenes i àncores. Les àncores queden senyalitzades en la superfície mitjançant boies de l'ancora.  
- El cicle de cultiu o de producció mitjana en daurada per a aconseguir els 450 g és de 16 a 18 mesos, depenent sempre del moment de la sembra; entre març i juliol-agost se sembren daurada i llobarro, mentres que la corbina es realitza de juny a juliol. El llobarro aconsegueix la grandària comercial dels 450 g en una mitjana de 18-20 mesos, i la corbina presenta una talla comercial més àmplia, pel fet que és una espècie amb una taxa de creixement major, i pot aconseguir els 800 g en un any i sobrepassar els 1.500 g en el segon any de cultiu.  
Les densitats del cultiu en general s'estableixen basant-se en l'estimació dels valors finals del cicle de producció, s'estableixen uns valors mitjans aplicats a densitats de 17 kg/m³ en daurada, 15 kg/m³ en llobarro i 20 kg/m³ en corbina.  
Al llarg de tot el cicle de producció es realitzen controls periòdics i operacions de manteniment perquè estiguen en bon estat les estructures de la instal·lació (cables, caps, fixacions, ancoratge, xarxes, nivell de fouling,...), i es du a terme una bona gestió de l'estoc dels peixos que garantisca l'èxit de la producció; els peixos que moren els retiren cada dos o tres dies els bussos, es recompten, es determina la causa de la baixa, s'emmagatzemen i s'entreguen a gestor autoritzat per a la seua eliminació; es realitzen controls dels pesos mitjans que permeten anar adaptant les racions de pinso, la taxa d'alimentació es calcula setmanalment, i cada tres mesos es mostregen les poblacions de peixos per a verificar els seus creixements evitant que es produïsca una infraalimentació o una sobrealimentació.  
- El tipus de pinso emprat és el grànul extrudit comercial, que permet una major i millor digestibilitat dels hidrats de carboni i de les proteïnes d'origen vegetal, una disminució de nivell de fins i un augment de la incorporació de greixos; a més, aquests pinsos afavoreixen una més lenta digestió i assimilació i són més estables en l'aigua.  
La composició i granulometria del pinso variarà segons el desenvolupament dels cultius, encara que la seua composició és en general molt constant; la proporció mitjana de les proteïnes sol ser del 40-45 % i dels greixos entre 15 i 25 %, més variable. En general, exceptuant problemes patològics que puguen sorgir i inclemències meteorològiques, la supervivència durant l'engreixament és bona, s'aconsegueix normalment entre el 80-90 % de mitjana.  
Per a evitar problemes sanitaris es preveu l'ús de pinsos rics i energètics d'alta qualitat, la utilització o aportació de complements vitaminicominerals i d'antibiòtics en la dieta en cas de patir patologies (pinsos medicamentosos) mitjançant prescripció facultativa. La gestió sanitària dels cultius queda regulada a través del pla veterinari i seguretat, mentres que els aspectes de neteja i desinfecció es descriuen en un pla de bioseguretat.  
El factor de conversió o FCR (quantitat d'aliment aportat per a aconseguir 1 kg de biomassa humida) variarà normalment entre 1,8 i 2,2 en condicions ben controlades, encara que aquest paràmetre és molt variable d'una espècie a altres. Així, mentres que la daurada se situa entorn d'1,8, la corbina aconsegueix creixements molt ràpids amb factors inferiors a 1,5, la qual cosa constitueix uns dels majors avantatges d'aquesta espècie.  
Així i tot, es considera que per a una producció anual de 1.500 t en l'ampliació projectada, el consum de pinso serà de 3.003 t/any, i en la granja actual incloent-hi l'ampliació per a una producció total de 3.500 t de peix s'aportarà 6.757 t/any de pinso.  
- Actualment, es disposa en la instal·lació aqüícola d'una plataforma marina ancorada al fons marí que ocupa una posició fixa en el costat més pròxim a terra del polígon d'ocupació del DPMT. Es troba identificada (nom, matrícula) segons el registre marítim espanyol de vaixells de pesca. Aquesta plataforma, de 23,4 metres d'eslora i 14,8 metres de mànega, està construïda en acer amb tres nivells: fons, coberta principal i cobertes sitges-pont; l'espai davall la coberta principal s'utilitza per a cambra de màquines, cambra de ventiladors.  
La seua funció és facilitar les distintes labors del cultiu, per a això es disposa d'una zona de control en l'extrem de la proa-menjador i cuina, magatzem de pinso (8 sitges), alimentació automàtica dels peixos mitjançant unitats bufadores per a la seua distribució per tubs a les gàbies, compressor de botelles de busseig, grua, tanc de gasoil, aigües sanitàries, un generador elèctric, local de vestuaris i lavabos, una altra zona de vestuari amb armaris, lavabos i dutxes per a bussos.  
L'alimentació automàtica es combina amb l'alimentació manual i semiautomàtica a través de canons sobre vaixells, segons les necessitats del moment i el comportament del peix.  
L'estratègia natural utilitzada és de 3 dosis diàries de pinso des de la sembra dels juvenils fins a aconseguir els 50 g, de forma manual amb canons; a continuació 2 dosis diàries de pinso fins als 100 g, de forma semiautomàtica i automàtica; i, es finalitza amb una dosi diària mitjançant sistema automàtic fins a la seua dimensió de venda. Aquesta estratègia s'estableix basant-se en la grandària del peix i l'època de l'any amb l'objectiu de reduir la dispersió de la població, minimitzar l'agressivitat dels peixos i garantir un repartiment uniforme del pinso entre tots els individus de la població.  
En ampliar la instal·lació, es manté la plataforma amb les seues 8 sitges i es preveu una ampliació dels equips de la plataforma com: nous equips bufadors, nous tubs d'alimentació i un nou programari per a l'alimentació automàtica de les noves gàbies, un nou generador elèctric per a sustentar les noves gàbies, 3 canons més per a l'alimentació manual d'aquelles noves gàbies que requereix l'ampliació de la flota de vaixells de l'empresa amb un nou catamarà d'operacions i dues embarcacions menors de suport.  
- L'abalisament perimetral de l'ampliació d'ocupació de domini públic maritimoterrestre sol·licitat, es farà afegint dues noves balises: E i F, a les ja existents Z-K-K-H. Les coordenades geogràfiques de l'abalisament perimetral (Datum WGS84/ETRS89) de la granja total amb 54 gàbies de 25m Ø, incloent-hi la profunditat sense arribar als 50 m, són les següents:  
  
A) 38º 30,062 N: 00º 11,870 W: - 29 m  
B) 38º 29,864 N: 00º 11,766 W: - 34 m  
C) 38º 29,742 N: 00º 12,120 W: - 34m  
D) 38º 29,940 N: 00º 12,231 W: - 29 m  
E) 38º 29,613 N: 00º 11,633 W: - 40 m  
F) 38º 29,493 N: 00º 11,988 W: - 40 m  
  
Alternatives  
En l'estudi d'integració paisatgística s'analitzen les tres alternatives que inicialment es van plantejar del projecte d'ampliar 22,4 ha l'actual polígon de la granja i mantenir-lo adossat. Les localitzacions analitzades són la d'ampliar a ponent (més precís el SO), a llevant (NE) o mar endins (SE).  
El resultat de la valoració d'integració paisatgística i visual és l'opció SE, ja que és la que menys incrementa la conca visual i visibilitat per estar darrere de la instal·lació existent.  
  
Tramitació administrativa  
En data 5 d'abril i 11 de juliol de 2016 es rep de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, la documentació següent de l'expedient relativa a la sol·licitud d?«ampliació de la granja marina per a engreixament de daurada, llobarro i corbina» en la zona marítima de la costa d'Alacant, davant del terme municipal de la Vila Joiosa, presentada per l'empresa Niordseas SLU:  
- Projecte tècnic de l'ampliació d'instal·lació (visat el 19 de maig de 2014, col·legi oficial de pèrits i enginyers tècnics navals. Madrid).  
  
- Projecte d'abalisament perimetral (visat el 19 de maig de 2014, Col·legi Oficial de Pèrits i Enginyers Tècnics Navals. Madrid).  
  
- Estudi de producció i viabilitat econòmica (visat el 23 de juliol de 2014, Col·legi Oficial de Biòlegs de la Comunitat de Madrid).  
- Estudi arqueològic (desembre 2013), mitjançant la prospecció amb Side Scan Sonar (SSS) de la zona del projecte d'ampliació i limítrof a la granja (entre -34 m i -41 m).  
- Estudi d'integració paisatgística, de juliol de 2014.  
- Estudi d'impacte ambiental (visat el 23 de juliol de 2014, Col·legi Oficial de Biòlegs de la Comunitat de Madrid).  
- Requeriment d'esmena, de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant, amb data 22 d'abril de 2015.  
- Annex al projecte i estudis, de maig 2015. En resposta al requeriment del 22 d'abril de 2015. (1 annex).  
- Annex-I al projecte d'ampliació de granja i al d'abalisament. (visat el 8 de juny de 2016, Col·legi Oficial de Pèrits i Enginyers Tècnics Navals. Madrid). Completant la resposta al requeriment de 22 d'abril de 2015.  
- Documentació del tràmit d'exposició pública, realitzat per al projecte tècnic i durant vint dies hàbils, publicat en el BOPA número 155, de 13 d'agost de 2015, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de la Vila Joiosa i tauler d'anuncis de la Direcció Territorial; han presentat al·legacions la confraria de pescadors de la Vila Joiosa i l'Ajuntament de la Vila Joiosa, segons certificat del cap de Secció de Pesca Marítima de data 1 de juliol de 2016.  
a) La confraria de pescadors, al·lega que amb l'ampliació de la granja marina es «minvaria el calador de les embarcacions d'arts menors, aproximadament en un 3 %»; «en haver de variar diàriament la ruta les embarcacions de pesca d'arrossegament (...)», «sorgeixen dubtes de la sostenibilitat ambiental del projecte (...)».  
Per mitjà d'un escrit de 6 de maig de 2016, el patró major-president de la confraria de pescadors sol·licita que siguen retirades i sense efecte les al·legacions presentades.  
b) L'Ajuntament de la Vila Joiosa emet un informe desfavorable, amb data d'eixida 2 d'octubre de 2015, a aquest projecte d'ampliació de granja marina, en què arreplega les mateixes al·legacions presentades per la confraria de pescadors.  
- Documentació del promotor, amb data entrada el 26 de gener de 2016 en la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria, dóna resposta a les discrepàncies i al·legacions desfavorables presentades als informes i al·legacions rebuts des de la Direcció Territorial d'Alacant:  
  
A. Informe favorable emés per la capitania marítima d'Alacant.  
B. Informe favorable emés per la Subdirecció General del Ministeri de Defensa.  
C. Informe de Ports de l'Estat en què es manifesta una discrepància en la denominació de la granja, registrada com «Granja Marina GRAMAMED» en l'arxiu de ministeri mentres que en el projecte es denomina NIORDSEAS.  
Pel recent canvi de titularitat, la mercantil considera oportú remetre documentació notificant-ho a Ports de l'Estat per a la seua correcta identificació de la instal·lació actual i de la proposta ampliació.  
  
D. informe desfavorable de l'Ajuntament de la Vila Joiosa basant-se en les al·legacions incloses en l'informe.  
E. Escrit d'al·legacions presentat per la confraria de pescadors de la Vila Joiosa.  
- Requeriment d'esmena de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant, amb data 6 de juliol de 2015.  
- Annex al projecte i estudis, de juliol de 2015. En resposta al requeriment del 6 de juliol de 2015. (2 annex).  
En data 7 de juliol de 2016 es comunica a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que el projecte d'ampliació de la granja marina davant de la Vila Joiosa, es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental per la vigent legislació d'impacte ambiental, la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental i annexos del reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, i, que faltava realitzar l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, segons l'article 33 i següents de la Llei 21/2013, que una vegada finalitzat se remet en els seus resultats.  
  
Els resultats obtinguts de l'exposició pública es reben el 28 de setembre de 2016 amb firma electrònica, per correu electrònic.  
  
Informació pública  
El projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'instal·lació d'aqüicultura per a engreixament de daurada, llobarro i corbina en gàbies flotants, ubicada en la zona marítima enfront de la Vila Joiosa (Alacant), promogut per Niordseas, SL, ha estat disponible per a ser consultat pel públic durant el termini de 30 dies hàbils mitjançant anunci publicat en el DOCV número 7850 de data 12 d'agost de 2016 i exposat en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial des del 12 d'agost de 2016, més de 30 dies hàbils.  
Finalitzat aquest període d'exposició pública, no s'ha presentat cap al·legació, segons el certificat del cap de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, de data 27 de setembre de 2016.  
No obstant això, en l'informe emés per l'Ajuntament de la Vila Joiosa desfavorable al projecte s'arrepleguen les al·legacions que va presentar la confraria de pescadors de la Vila Joiosa durant el tràmit d'exposició pública al projecte tècnic.  
La resposta del promotor a les al·legacions de la primera informació pública realitzada d'índole mediambiental, presentada el 26 de gener de 2016 en la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria, és la següent:  
1) Avaluar l'impacte mediambiental que suposaria la utilització de material no reciclable, diluent de possibles partícules contaminants al medi marí.  
«Tot el material usat en la construcció de les granges és reciclable (estructures flotants, boies), excepte les xarxes i corderia el material de les quals és exactament del mateix material usat per a la pesca d'arrossegament. Les cadenes, àncores i altres elements metàl·lics són fàcilment valoritzables. En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) presentat identifica amb detall els residus sòlids generats, les mesures correctores proposades passen per una correcta gestió de tots ells, des del seu emmagatzemament fins a la seua retirada per un gestor autoritzat. Exactament de la mateixa manera que s'està fent en l'actualitat en la instal·lació ja existent des de fa anys sense cap problema. El compromís de l'organització per la conservació del medi ambient i per l'aplicació de polítiques ambientals sostenibles queda demostrat en ser una de les poques instal·lacions existents certificada en les normes ISO 14671, GLOBALGAP i Friends of the Sea, totes elles molt exigents en la correcta gestió ambiental i amb l'ús de productes químics de qualsevol tipus, que estan sempre correctament emmagatzemats amb sistemes antivessament.  
D'altra banda, l'impacte ambiental de la granja és vigilat de forma continuada mitjançant un programa de vigilància ambiental desenvolupat per l'institut d'ecologia litoral del Campello, una entitat independent de reconeguda solvència en l'estudi del medi marí. Els paràmetres i pla de mostratge del programa de vigilància estan definits per la mateixa administració a través de la declaració d'impacte ambiental. En els més de 10 anys d'execució del pla no s'ha detectat cap alteració del medi receptor ni cap impacte ambiental.  
  
Quedem oberts a estudiar la incorporació en el programa de vigilància d'altres paràmetres per a controlar potencials contaminants, sempre que el risc siga significatiu i la seua presència en el medi estiga associat a l'activitat de la granja.»  
2) Comptar amb una declaració exacta dels pinsos amb què s'alimentaran les espècies, en què es constaten els efectes d'una eventual filtració al medi marí limítrof, en què habiten espècies salvatges susceptibles de ser capturades i subhastades en llotja per al consum humà.  
  
«Els peixos criats en totes les granges marines s'alimenten exclusivament amb pinsos secs extrudits que estan sotmesos a estrictes controls sanitaris, de la mateixa manera que ocorre amb qualsevol altre animal criat en captivitat per al consum humà (pollastres, conills, [...]). Les fàbriques de pinso estan regulades per una normativa europea i estatal molt estrictes pel que fa a composició de matèries primeres i presència de residus, per la qual cosa compleixen totes les garanties sanitàries per al seu ús en l'alimentació d'animals destinats al consum humà. A més l'empresa realitza un control dels pinsos utilitzats a través d'un pla d'anàlisi de rutina per al constant control de la seua qualitat i seguretat.  
  
Les filtracions de pinso al medi marí no són eventuals, són diàries i constants, ja que els pinsos s'utilitzen per a alimentar els peixos que estan en les gàbies. Atés que aquestes gàbies estan construïdes amb xarxes, és lògic que una part del pinso aportat s'escape i es disperse en les aigües circumdants. Els efectes sobre el medi d'aquestes pèrdues, que ronden el 2-3 % del pinso subministrat, estan analitzats detalladament en l'EIA. Aquest pinso que es perd és aprofitat per les poblacions de peixos salvatges, que s'acumulen en els voltants de les gàbies atretes per l'aliment. L'efecte que té aquest pinso en els peixos salvatges és exactament el mateix que té sobre els peixos cultivats: cap llevat del nutricional. No compromet de cap manera l'eventual consum humà i no constitueix cap risc per al consumidor.  
  
Fins i tot si és un percentatge menut, a causa del seu elevat preu l'empresa és la primera interessada a minimitzar aquestes pèrdues, raó per la qual es fan grans inversions en l'optimització de l'alimentació, que és un dels punts crítics de tota explotació d'aqüicultura. En aquesta granja l'optimització passa per l'aplicació de dues solucions tècniques que encara que costoses estan demostrant donar bons resultats:  
  
- Dosificació automàtica del pinso des de la plataforma per mitjà de conductes pneumàtics, tal com s'està fent en la granja existent i que s'aplicarà a l'ampliació sol·licitada. D'aquesta manera el pinso es distribueix d'una forma més regular i es millora l'assimilació pel peix.  
  
- Col·locació de cambres submarines en cada gàbia per a detectar i corregir les pèrdues de pinso per mala dosificació.»  
3) Respecte als dubtes sobre la sostenibilitat mediambiental del projecte, argumentant que no està prou estudiat l'efecte sinèrgic de l'ampliació proposada amb la instal·lació ja existent i que tampoc està analitzat l'impacte ocasionat per l'aportació de medicaments, assenyala el següent:  
«1. La valoració de l'estudi d'impacte ambiental aportat correspon a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, que és l'organisme competent per a informar i emetre la declaració d'impacte ambiental corresponent, sol·licitant l'aportació de documentació i d'informació que considere oportú. Respecte d'això, no hi ha cap dubte que de l'estudi que es presenta, realitzat per un ampli equip de professionals amb gran experiència en aquest tipus d'instal·lacions, es conclou no sols que el projecte és mediambientalment sostenible sinó que no representa cap impacte sobre el medi ambient que el faça inviable o desaconsellable.  
2. Els resultats històrics del programa de vigilància ambiental que s'està executant en la instal·lació existent des de la seua arrancada demostren que no s'està produint cap efecte indesitjable sobre el medi receptor. En observar l'evolució del percentatge de matèria orgànica en els sediments (un indicador directe de contaminació procedent de la granja) en els punts sota la instal·lació (F) i en dos punts de control externs (X, Y) en els últims anys (des de juny de 2010 fins a abril de 2015), veiem, d'una banda, que la tendència general és d'una progressiva disminució d'aquest percentatge, i per una altra que els nivells mesurats són molt irregulars. En unes ocasions són majors sota la granja i en altres en els punts de control. No hi ha diferències estadístiques entre els distints punts, la qual cosa significa que les oscil·lacions es deuen més a processos naturals que a la mateixa activitat de la instal·lació.  
  
3. Els potencials efectes sinèrgics entre ambdues instal·lacions són de tipus quantitatiu, és a dir, que estaran produïts per l'augment de la biomassa i la consegüent aportació d'aliment. No es considera l'aparició d'efectes qualitatius que puguen implicar l'alteració de les característiques físiques i químiques del medi ni la composició de les comunitats planctòniques o bentòniques. Atés que ambdues instal·lacions funcionaran conjuntament, el programa de vigilància ambiental s'ampliarà per a englobar-les. D'aquesta manera podrem monitoritzar qualsevol desviació en els paràmetres ambientals i prendre les mesures oportunes.  
  
Com s'ha indicat anteriorment, l'empresa és la primera interessada a evitar qualsevol efecte indesitjable sobre el medi ambient, no sols per la seua política de gestió mediambiental, sinó per la necessitat de desenvolupar una activitat sostenible en tots els aspectes. És per això que està disposada a incloure en aquest programa de vigilància ambiental els paràmetres i mesuraments que s'estimen oportuns per a millorar el control.  
4. L'aportació de medicaments està regulat per una estricta legislació europea i estatal, tant pel que fa a la seua fabricació com a la seua dosificació.  
L'empresa compta amb un equip de veterinaris col·legiats de manera que tots els tractaments veterinaris sense excepció es realitzen amb total control, sempre amb les prescripcions oficials pertinents i respectant els períodes de supressió establits, i el personal destinat a la seua dosificació està autoritzat i format específicament per l'empresa. Tots els tractaments són registrats i controlats al seu torn pels serveis veterinaris de la Conselleria d'Agricultura. A més, dins del pla d'anàlisi del nostre producte final, s'inclou la determinació de restes de medicaments per a detectar qualsevol eventual contaminació.  
  
Els medicaments antibiòtics se subministren per via oral i com hem indicat per personal especialitzat per a impedir-ne la pèrdua. L'únic producte que se subministra en bany és AQUACEN, que és el formaldehid d'ús veterinari, registrat com a tal. La dificultat de determinar el seu impacte és perquè es degrada i evapora amb molta rapidesa sense deixar-ne restes, per la qual cosa no és fàcil el seu seguiment en el medi. Aquesta dificultat augmenta atés que en aportar-se en superfície dins de la gàbia a tractar la taxa de dilució és molt elevada, per la qual cosa la seua concentració final fora de la gàbia és insignificant. Dins dels nostres sistemes de control intern, l'any passat vam fer anàlisi d'aquest producte en múscul de peixos que havien sigut tractats el dia anterior i el resultat va ser que el producte és indetectable. En tot cas, i de la mateixa manera que en el punt anterior, la companyia està disposada a realitzar els controls analítics que permeten garantir la total seguretat dels productes pesquers capturats als voltants de la instal·lació.  
El temor respecte d'això que mostra l'ajuntament en el seu escrit en el sentit que aquests tractaments puguen afectar la qualitat de les aigües i les platges del municipi és per tant completament injustificat i derivat de la falta d'informació. No sols la distància a què està situada la instal·lació garanteix una ràpida dilució del producte, sinó la seua desaparició. També en aquest cas ens oferim a realitzar les proves necessàries per a garantir-ho.»  
4) Que l'ampliació proposada suposaria minvar en un 30 % aproximadament el calador de les embarcacions d'arts menors inscrites en la confraria de pescadors de la Vila Joiosa, amb el consegüent perjudici econòmic.  
«La valoració sobre la qual es basa aquesta al·legació manca de tot fonament. Per a poder justificar aquesta reducció en superfície del calador caldria aportar una informació més detallada que permetera valorar les superfícies dels caladors usats per la flota artesanal per embarcació, per espècies i per arts. En no aportar aquesta informació el percentatge del 30 % és, si més no, injustificat.  
Segons el cens de la Conselleria, la confraria de la Vila Joiosa disposa tan sols de 6 embarcacions dedicades a les arts menors els caladors habituals de les quals són les de les àrees de distribució de les seues espècies objectiu, és a dir: vora de la praderia de Posidonia oceanica per al moll, platges i zones succintes per a la sépia, i fons d'uns 100 m de profunditat on calen els palangres per a la captura de pagre, pagell, mabre, (?) Sobre els 25-30 m de profunditat es calen bonitoleres de novembre a abril però al pas dels bancs de bonítol, per la qual cosa l'emplaçament pot ser molt variat. És a dir, que difícilment l'ampliació de la piscifactoria pot suposar un impediment per a la pesca, ja que no coincideix amb cap d'aquestes zones. De fet, i tenint en compte que la granja existent disposa d'una plataforma on hi ha personal de forma permanent, no tenim constància que els voltants de la concessió siguen una àrea de pesca ni tan sols esporàdica per a les embarcacions de la confraria en cap moment del dia.»  
5) L'ampliació proposada suposaria augmentar en 15 minuts les maniobres d'entrada i eixida del port de la Vila Joiosa de les embarcacions de pesca, amb el consegüent increment de consum de combustible.  
  
«L'estimació que realitza la confraria dels temps de navegació és totalment desproporcionada. Considerant la ubicació de la granja, la seua ampliació només podria entorpir les maniobres de les embarcacions que naveguen amb rumb NE-SO i viceversa. I atés que la longitud de la concessió sol·licitada és de 500 m això no suposaria més de 2-3 minuts de demora a una velocitat de 6-7 nucs. D'altra banda ni la granja actual ni la seua ampliació entorpeixen les maniobres dels vaixells de ròssec, ja que estan situades a menys de 42 m de profunditat mentres que aquestes embarcacions pesquen, almenys teòricament, a més de 50 m de profunditat.  
Finalment, la navegació queda regulada per l'autoritat competent, en aquest cas la capitania marítima d'Alacant, que ha emés un informe favorable al projecte d'ampliació.»  
Conclou que «(...) del que s'ha exposat anteriorment, així com de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'ampliació de la granja marina que es proposa no constitueix un perjudici econòmic per als habitants del municipi de la Vila Joiosa ni té conseqüències ambientals indesitjables, i no afecta ni la qualitat de les aigües ni de bon tros les platges del municipi. Molt al contrari, la seua execució pot suposar un impuls econòmic per a l'ajuntament ja que suposarà la creació de nous llocs de treball i l'augment de les compres de béns i serveis locals, en especial a la confraria de pescadors que és una de les entitats que més pot veure's beneficiada per aquest projecte (...)».  
  
Informes sectorials  
El Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües en el seu informe, rebut el 17 d'agost de 2016, dóna a conéixer el següent:  
«Després de la revisió de la documentació aportada, complementada posteriorment amb els resultats del pla de vigilància establit s'informa:  
  
1. El projecte consisteix en l'ampliació de la instal·lació existent, la qual va ser autoritzada a Gramamed segons resolució de 23 de novembre de 1999, amb el número de registre 12, i es va modificar successivament mitjançant resolucions de data 8 de novembre de 2002, 15 de febrer de 2006 i 27 d'agost de 2012, de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària. El 4 de juny de 2013 es va autoritzar el canvi de titularitat de l'establiment a favor de Niordseas, SLU (CIF C39751059).  
2. L'ampliació que es proposa consisteix en un increment de la producció de daurada, llobarro i corbina fins a aconseguir una producció de 3.500 t/any, la qual cosa implica un augment també de la superfície de domini públic maritimoterrestre a ocupar, fins a les 50,4 ha. En aquesta superfície s'instal·laran 54 gàbies.  
Les coordenades geogràfiques de l'abalisament perimetral (Datum WGS84) de la granja, incloent-hi l'ampliació, són:  
A) 38º 30,062 N: 00º 11,870 W  
B) 38º 29,864 N: 00º 11,766 W  
C) 38º 29,742 N: 00º 12,120 W  
D) 38º 29,940 N: 00º 12,231 W  
E) 38º 29,613 N: 00º 11,633 W  
F) 38º 29,493 N: 00º 11,988 W  
3. La distància a la costa de la instal·lació és d'1,2 milles nàutiques, per tant es considera que no s'inclou estrictament en l'àmbit d'aplicació de la Directiva Marc de l'Aigua (fins a 1 milla). Però atesa la proximitat s'informa el següent:  
- La zona costanera més pròxima és la identificada com Massa Costanera C014, denominada: Punta de les Caletes - Barranc d'Aigües de Busot, pertanyent a la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Els indicadors biològics, fisicoquímics i químics d'aquesta massa compleixen els criteris establits en la normativa. La seua valoració global és bona.  
4. Després de revisar les dades aportades pel PVA, s'observa que els resultats dels distints paràmetres són conformes amb la zona, presenten només les variacions estacionals naturals.  
Vist el que s'ha exposat anteriorment, s'emet informe favorable al projecte, però atés que la nova concessió duplicarà la instal·lació original existent i a fi de continuar valorant la possible afecció a la qualitat de les aigües litorals i fons marí, haurà d'exigir-se al peticionari:  
  
1) La realització del següent pla de vigilància ambiental.  
1.1. Punts de mostratge, hauran de facilitar les coordenades definitives:  
- situat en el centre de l'actual instal·lació,  
- situat en el centre de l'ampliació projectada,  
- punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció oest,  
  
- punt de control situat a 1.000 m de la piscifactoria en direcció est.  
  
1.2. En aigües: es realitzarà en la columna d'aigua (0, 10, 30 m) amb periodicitat mensual:  
- Temperatura ºC (mesurada in situ),  
- Transparència (Disc de Secchi),  
- pH  
- Sèston  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ),  
- Nitrogen total  
- Silicats  
- Fòsfor total  
- Clorofil·la total  
- índex de Margalef  
- Escherichi coli  
- Enterococs intestinals  
- Salmonel·la spp  
1.3. En sediments, amb periodicitat semestral:  
- Granulometria  
- Nitrogen total (mg/l)  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Matèria orgànica % (per incineració a 450 ºC)  
- Potencial redox, mV (en 20»)  
- Beggiatoa spp  
- Clostridium sulfit-reductor  
1.4. S'haurà de realitzar la carta bionòmica amb periodicitat anual, per a comprovar que la instal·lació no afecta les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja (bioconcrecions coral·lígenes, Posidonia oceànica, Cymodocea nodosa, etc. [...]).  
1.5. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, amb periodicitat trimestral.  
1.6. Inventari visual de grans invertebrats i peixos, anual al setembre.  
2) Les tasques de muntatge de la nova instal·lació s'efectuaran prevenint qualsevol eventualitat de tal manera que l'empresa haurà de tindre preparats els mitjans necessaris per a l'arreplega de les gàbies i aparells i evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedar a la deriva i procuraran no executar el projecte en la temporada de bany. De la mateixa manera estarà previst qualsevol contratemps davant de períodes de tempestats, vent i onatge.  
3) Han de presentar els resultats d'aquest pla, semestralment, a la Direcció General de l'Aigua. En l'informe mencionat s'inclourà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.»  
  
Afeccions legals  
- Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes; el reglament que la desplega i modificacions, per a ubicar la piscifactoria en zona litoral marina es requereix obtindre la concessió del polígon d'ocupació del domini públic maritimoterrestre, al Ministeri Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
- Normativa sobre seguretat marítima i contaminació. Ministeri de Foment, Marina Mercant, siga l'abalisament del polígon.  
- Llei 9/1998, de 15 de desembre, de pesca marítima de la Comunitat Valenciana, en compliment del títol V sobre els cultius marins.  
- La gestió dels residus es farà d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
- Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, de 14 de maig, bàsica de residus tòxics i perillosos.  
- Reial decret 952/1997, de 20 de juny, pel qual es modifica el Reial decret 833/1988.  
- Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament que desplega la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos.  
  
- Reial decret 106/2008, d'1 de febrer, sobre piles i acumuladors i la gestió dels seus residus.  
  
  
Consideracions ambientals  
El projecte d'ampliació de l'actual granja marina de Niordseas, SL, davant de la costa de la Vila Joiosa, proposa duplicar la superfície de l'actual polígon d'ocupació de DPMT, prolongant-lo en direcció mar endins unes 28 ha (500x560 m) a profunditats entre 34 i 40 metres, per a augmentar la producció actual de 1.800 t/any a 3.500 t/any de peixos engreixats en gàbies flotants (daurada, llobarro i corbina), i instal·lant dues noves flotilles de gàbies de 2x6. L'àrea total del polígon ocupat per la instal·lació aqüícola serà d'unes 50,4 ha (900x560 m), entre els -29 m i la isòbata de -40 m, amb 54 gàbies d'engreixament.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el litoral on s'ubica la granja s'enquadra dins de la unitat morfodinàmica limitada per la Serra Gelada al NE i el Cap de l'Horta al SO. En la zona que ens ocupa l'hidrodinamisme és moderat en el qual predominen corrents de baixa velocitat, entre 0,1 i 0,2 m/s que discorren en direcció SO-NE. L'onatge no mostra valors extrems i la major freqüència d'onatge correspon al component E, seguit pels components S i NE; les onades més grans (>2m) es produeixen en els períodes de febrer a maig i de setembre a desembre i són prioritàriament de component S; les altures significatives més habituals oscil·len entre 0,5 i 1 m.  
  
- Els fons sobre els quals s'ubica l'ampliació corresponen al mateix tipus de substrat que el que ocupa l'actual granja marina, tenen un pendent suau i homogeni, entorn de l'1 %, que correspon a una àmplia extensió uniforme de fons detrítics sedimentaris compostos majoritàriament per arenes molt fines amb una alta proporció de fangs. En aquests substrats es desenvolupa la biocenosi de transició entre arenes fangoses i els fangs terrígens, de valoració ambiental i ecològica baixa.  
  
- Les biocenosis de major rellevància ecològica en la zona són la praderia de Posidonia oceanica i la biocenosi de fons detrítics costaners d'aspecte típic. La més pròxima a la granja és la biocenosi, del pis circalitoral, de fons detrítics costaners d'aspecte típic que es limita a una franja costanera i en recuperació en alguns trams del litoral en què hi ha una protecció enfront d'arrossegaments -esculls artificials-. Aquesta biocenosi es troba a una distància de 400 m respecte a l'actual límit de la piscifactoria, i de 800 m respecte a la zona més pròxima de l'ampliació projectada.  
La praderia de Posidonia oceanica s'estén, així com les algues fotòfiles, fins a profunditats que li permet la il·luminació desenrotllar-se, i determinen el límit inferior del pis infralitoral. Aquesta praderia àmpliament distribuïda al llarg del litoral de la Vila Joiosa presenta franges degrades i amb mata morta de Posidonia, des d'antany per les arts d'arrossegament, que ha desplaçat el seu límit inferior a profunditats entorn dels 25 metres. Les superfícies anteriorment colonitzades per la praderia de Posidonia oceànica, ara estan colonitzades bé per biocenosi d'arenes fangoses, detrític enfangat, o, on és mata morta, per espècies fotòfiles, o hemifotòfiles, fins i tot l'alga invasora Caulerpa racemosa. L'òptim desenvolupament de la praderia de Posidonia oceanica el presenta en menor profunditat (entorn de -5 m) on els valors de densitat es troben sobre els 325 fas/m² amb percentatges de cobertura del 81,16 %; al doble de profunditat, la densitat continua sent elevada (280 fas/m²) però la cobertura és un poc inferior a l'esperada (67,76 %) a causa de la presència de determinats enclavaments rocosos. La porció més pròxima se situa a uns 500 m del radi màxim d'influència del cultiu actual, l'estimació del qual es va calcular en l'estudi d'impacte ambiental de l'actual granja per a una producció de 1800 t/any, que correspon a una franja d'uns 248 m d'ample al voltant del polígon actual.  
  
- La qualitat de les aigües en la zona és controlada en el seguiment ambiental que es realitza de la piscifactoria actual. Els resultats obtinguts s'ajusten a la dinàmica oligotròfica que es dóna en la generalitat de la zona.  
Aquest caràcter oligotròfic de les aigües ve indicat per les concentracions discretes en la columna d'aigua tant nutrients (nitrits, nitrats, amoni, fosfats i silicats) com de la clorofil·la total; fins i tot, en la generalitat de les mostres a penes són detectats la majoria d'ells pels mètodes analítics. El cas extrem és el dels fosfats i silicats: les seues concentracions sempre estan per davall del límit de detecció (0,02 µM); segueixen els nitrits amb una presència quantificable (>1 µg/l) en el 8,80 % de les mostres però sense a penes arribar a la xifra màxima de 2,57 µg/l; els nitrats només són detectables (>10 µg/lµg/l) en el 23,61 % de les mostres, també en valors molt baixos (<100 µg/l).  
La clorofil·la total segueix la mateixa dinàmica dels nutrients, amb xifres inferiors a 1,50 µg/l; com a màxim, es registren concentracions entorn dels 2,00 µg/l. L'índex de Margalef, relació pigmentària D430/D663, confirma el règim oligotròfic ja que supera àmpliament el límit de 2,4.  
En relació amb els nutrients i clorofil·la es troba la composició i abundància del fitoplàncton. La participació cel·lular és escassa, comptabilitza menys de 80 cèl·lules/ml en totes les mostres d'aigua. Al contrari, la diversitat és notable perquè sempre se superen els 3,0 bits-1. Aquestes dades de quantitat i diversitat fitoplanctònica, indiquen que es tracta d'una comunitat complexa i ben estructurada, típica d'aigües obertes i inalterades.  
Identificació i valoració dels impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una identificació i valoració qualitativa dels impactes de l'actuació projectada en el medi ambient, en els termes que determina l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
S'identifiquen un total de 37 impactes, d'ells 31 negatius i 6 positius; dels negatius 15 es consideren compatibles, 10 moderats i 6 severs. No es detecta cap impacte que s'haja de qualificar com a crític.  
  
- Durant la fase de construcció es preveuen 11 impactes negatius, la major part (7) són considerats compatibles que es generarien per la construcció i col·locació dels llastos i pel trànsit d'embarcacions necessari en la construcció; aquests impactes són de baixa intensitat i quedaran restringits a la zona d'obres i els seus efectes finalitzaran amb les obres. La resta d'impactes es tipifiquen de moderats, com el produït pels morts sobre la dinàmica litoral, generació de residus (restes de plàstics, xarxes, canonades, formigó, material d'encofrat, etc.) si s'abandonen afectaran la qualitat ambiental i paisatgística de l'entorn.  
  
Els blocs de formigó col·locats en el fons fangós donaran lloc a xicotets transports de material al voltant de l'obstacle, seria un efecte de llavat amb excavació junt amb l'acumulació de fins en la zona d'ombra; aquest tipus d'alteracions es considera d'escassa extensió, encara que d'intensitat mitjana, de caràcter permanent i sense possibilitat de correcció. En ser de baixa magnitud aquest impacte hauria de ser considerat residual sense cap transcendència que en cap moment afectarà factors ambientals d'especial interés.  
Els materials sobrants de la construcció de les gàbies i els ancoratges abandonats alteren tant la qualitat de les aigües i fons marí com l'àmbit del port de la Vila Joiosa. La retirada i eliminació d'aquests residus ha d'estar prevista en les mesures correctores.  
  
- En la fase de funcionament, amb totes les instal·lacions de la granja, s'identifiquen 20 impactes negatius i 6 positius; tipificats els negatius en: 8 compatibles, 6 moderats i 6 severs. Els negatius més rellevants es deuen a la seua permanència en el temps, com els ocasionats pel trànsit rutinari de les embarcacions a la granja, les instal·lacions permanents i, sobretot i més significativa és l'emissió de residus generats en el procés d'engreixament dels peixos estabulats al medi marí.  
  
El trànsit d'embarcacions per a subministrament de pinso, control de peixos, manteniment de xarxes, etc. mentres dure l'explotació de la granja, donarà lloc a un increment d'emissions de gasos i sorolls procedents dels motors que afectaran puntualment la qualitat de l'aire i de les aigües superficials, i un lleu augment en la circulació marítima en la contornada del port de la Vila Joiosa; aquests impactes negatius han de considerar-se trivials, de baixa intensitat i de la mateixa naturalesa que els que produeix la flota pesquera amb base en aquest port.  
Els residus abocats al medi marí procedeixen dels pinsos no menjats, excrements, excreció,... dels peixos estabulats en forma particulada i soluble: els nutrients (fòsfor, nitrogen) causen alteracions en la columna d'aigua amb efectes immediats (augment de la terbolesa, eutròfia) i en el fons marí amb efectes a mig o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-se (augmentant la DBO que fomenta situacions d'anòxia i producció de SH2, CH4 i/o NH4), a més d'alterar l'estructura de les comunitats biològiques bentòniques.  
- Les càrregues de contaminants estimades en la producció total de 3.500 tones anuals de daurada, llobarro i corbina que s'espera aconseguir amb la granja actual i l'ampliació projectada, subministrant 7.000 t de pinso a l'any, suposarà uns 384 kg/dia de pinso no menjat i, del metabolisme dels peixos, uns 2.443 kg/dia de sòlids suspesos, 1.053 kg/dia de nitrogen total i 138 kg/dia de fòsfor total.  
Aquestes quantitats aniran alliberant-se progressivament al llarg de l'any segons l'evolució de cada cicle productiu, les formes particulades sedimentaran i la resta en forma soluble es dispersarà en la columna d'aigua, i quedarà disponible per a ser assimilat pel fitoplàncton que l'incorpora a la xarxa tròfica. Es complementa en la part dispositiva la proposta de mesures de control en aigua i sediment de l'estudi d'impacte ambiental.  
- La zona d'influència de les gàbies sobre les biocenosis bentòniques, segons els càlculs realitzats, s'estima que s'estendrà en una àrea de 225 m de diàmetre al voltant de les gàbies amb una zona central d'uns 50-75 m de diàmetre on es donarà sensiblement la major contaminació a causa de la sedimentació de les partícules de pinso i excrements.  
Els fons que es veuran afectats per les aportacions seran només els fons fangosos de tipus sedimentari, colonitzats per biocenosi d'arenes fines fangoses d'escassa rellevància ecològica.  
En cap moment es veuran afectades altres comunitats de major importància ecològica, com són les bioconcrecions coral·lígenes (a 1.500 m al W, -30m) o la praderia de Posidonia oceanica (a 750 m la porció més pròxima) que es troben allunyades del cultiu.  
- No és previsible que puguen produir-se efectes acumulatius ni sinèrgics entre aquestes gàbies i les de la instal·lació actual, ja que a pesar que es duplica la biomassa estabulada també augmenta la superfície del cultiu en la mateixa proporció. El possible solapament de les àrees d'influència és molt reduït en termes de superfície i es produeix en les zones perifèriques on les taxes de sedimentació són molt baixes. En cap cas se solapen les àrees de major influència situades davall les gàbies, ja que les instal·lacions estan separades més de 200 m entre si, no sols per a evitar aquests efectes adversos en els fons sinó perquè no es produïsquen interferències hidrodinàmiques entre ambdues instal·lacions.  
A més cal considerar la direcció dominant del corrent en la zona que és sud-oest-nord-est, per la qual cosa els residus de les gàbies tendiran a distribuir-se en taques paral·leles i no superposades la major part del temps.  
Un altre element residual, que cal tindre en compte, procedeix de l'ús de substàncies medicamentoses que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques, per la qual cosa en molts casos seran administrades de forma rutinària. La fauna i flora pelàgica i bentònica, així com la qualitat de les aigües, són els factors ambientals susceptibles de veure's afectats per aquests compostos.  
En la valoració d'aquests impactes negatius, segons l'EIA, cal considerar que l'aplicació d'aquests productes serà sota prescripció veterinària i supervisada per facultatiu competent; l'ús d'aquests productes està regulat per la normativa comunitària i estatal respecte d'això, com la Directiva del Consell 93/53/CEE, i els reials decrets 109/1995, 157/1995 i 1749/1998 modificat pel 1080/2012.  
Aquests compostos medicamentosos no revisten toxicitat, considerant el seu impacte de baixa intensitat, ja que s'administren en quantitats molt xicotetes en relació amb el volum d'aigua en què es dilueixen; aquest seria el tractament per «banys» del formaldehid que es realitzen amb bon temps, segons el protocol d'aplicació donat a conéixer pel promotor en l'annex-I del 20 d'abril de 2015. Els antibiòtics són subministrats (via oral) en el pinso per a facilitar la seua ingestió, és molt xicoteta la proporció de pinso medicamentós que no consumeixen els peixos estabulats i que és susceptible de passar al medi. El seu possible efecte negatiu serà puntual i de molt curta duració. A pesar d'això, han d'establir-se mesures preventives així com un programa de vigilància que permeta identificar comportaments inesperats.  
La producció de residus sòlids i líquids que han de gestionar-se d'acord amb les seues característiques:  
a) Residus no reciclables.  
- Peixos morts procedents dels cultius per circumstàncies naturals, patologies o manejos incorrectes (descàrregues d'alevins, pesques, canvis de xarxes, etc.). Els peixos extrets per aquests motius no han de sobrepassar el 5 % de l'estoc, en termes de biomassa 174 t/any.  
Aquesta mortalitat es gestiona per a ser eliminats a través de gestors autoritzats com SANDACH tipus III. El seu impacte negatiu s'associa amb el fet de realitzar incorrectament la gestió d'emmagatzemament d'aquests residus, que produeixen olors i plagues d'insectes i rosegadors.  
- Residus assimilables a urbans produïts per l'activitat diària dels treballadors. Són gestionats per la mateixa empresa concessionària que realitza el servei d'arreplega dels RSU en el port. Un mal emmagatzemament d'aquests residus, fins que siguen retirats, produirien problemes d'olors, plagues i aspecte brut i desordenat de l'entorn portuari.  
  
- Residus inerts de diferent tipus generats per la mateixa activitat: xarxes velles, caps, etc.; es gestionaran com inerts i aniran a abocador d'inerts. Un incorrecte emmagatzemament, a l'espera de la seua retirada per a la seua eliminació per gestor, donarà lloc a un impacte estètic que afecta l'entorn del port.  
b) Residus reciclables. Un incorrecte emmagatzemament, fins que siguen retirats per empreses gestores del seu reciclatge, produiran un aspecte brut, desordenat i ocuparan prou espai de l'entorn portuari.  
  
- Sacs de plàstic i contenidors flexibles del pinso. S'estima per a la producció prevista un volum de plàstics generats que passarà de 20 a 35 tones anuals. La gestió d'aquests plàstics és a través d'empreses especialitzades a reciclar-los.  
- Fustes, palets de transport dels pinsos; considerant un consum de 3.000 t/any poden arribar a acumular-se uns 3.500 palets.  
c) Residus perillosos.  
- Envasos de plàstic i metall contaminats, com els sacs de pinso medicat, envasos de desinfectants (lleixiu,...), envasos de productes químics, de pintures i dissolvents, envasos de tractaments veterinaris com la formalina, etc. Tots els envasos seran emmagatzemats correctament d'acord amb la legislació existent, i s'entregaran a empreses autoritzades per a la seua gestió, respectivament.  
- Olis usats, greixos i draps bruts de substàncies perilloses. Aquests residus es gestionen com a residus MARPOL a través de l'autoritat portuària. Amb l'augment previst en l'ampliació es passarà de 300 a 450 litres a l'any generats. Un emmagatzemament incorrecte donarà lloc a problemes de contaminació de sòls i aigües.  
En general veiem que una incorrecta gestió dels residus sòlids i líquids pot generar impactes negatius d'alta intensitat i molt duradors, que afectarien l'entorn portuari i la qualitat de les aigües i fons marins tant del port com de la zona d'explotació aqüícola.  
  
Mesures correctores i preventives que s'estableixen en l'EIA per a minimitzar els efectes derivats dels abocaments al medi s'arrepleguen les següents:  
En la fase de construcció, els impactes són de caràcter compatible o moderat, l'aplicació d'algunes mesures de caràcter general contribuiran a minimitzar o eliminar completament els seus efectes negatius. El seu compliment serà responsabilitat de la direcció d'obra i, en última instància, del promotor.  
- Els ancoratges, morts de formigó emprats com a llastos, només podran col·locar-se sobre fons sedimentaris. En cap moment podran situar-se sobre restes de praderies de fanerògames marines, sobre bioconcrecions coral·lígenes o sobre restes arqueològiques si n'hi ha; per a això la direcció d'obra tindrà en compte la carta bionòmica i les conclusions de l'estudi arqueològic de la zona.  
- La contaminació a causa del trànsit de les embarcacions, tant durant la construcció com durant el funcionament de l'activitat, provocada per l'emissió de combustibles, greixos i olis, partícules i gasos de combustió així com sorolls i vibracions haurà de minimitzar-se mitjançant un correcte manteniment dels motors; en cap concepte es permetrà l'abocament de combustible o olis al medi marí.  
S'evitarà interferir amb el trànsit marítim de la zona organitzant els desplaçaments d'embarcacions de manera que no afecten les entrades i eixides dels vaixells de pesca del port de la Vila Joiosa.  
- Es controlarà l'abandó de ferramentes i materials sobrants de les obres (gàbies, ancoratges,...), tant en mar obert com en el recinte portuari, procedint a col·locar els contenidors adequats per al seu emmagatzemament i contractant un gestor autoritzat per a la retirada dels residus que no puguen ser gestionats pel servei municipal.  
En finalitzar les obres, es procedirà a la retirada de tots els materials sobrants, runes, maquinària, edificacions temporals i qualsevol altre element que s'haja introduït durant l'execució. Els residus es traslladaran a un abocador expressament autoritzat amb capacitat d'arreplega i capacitat per a gestionar els residus.  
En la fase de funcionament de la granja marina, el principal impacte el produeixen els rebutjos generats (pinso, excrements) durant l'engreixament dels peixos estabulats que passen al medi marí.  
- La principal mesura és optimitzar la dosificació del pinso, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu per a reduir les pèrdues en pinso no menjat i obtindre la major rendibilitat pinso/producció. Açò és vital per a una correcta gestió de la granja, tant des del punt de vista ambiental com econòmic.  
Fins i tot si és un percentatge menut el pinso no menjat, a causa del seu elevat preu l'empresa és la primera interessada a minimitzar aquestes pèrdues, raó per la qual es fan grans inversions en l'optimització de l'alimentació, que és un dels punts crítics de tota explotació d'aqüicultura. En aquesta granja l'optimització per mitjans mecànics, en compte de la tradicional dosificació manual, passa per l'aplicació d'un sistema centralitzat i automatitzat d'alimentació, solucions tècniques que encara que costoses estan demostrant donar bons resultats:  
  
- La col·locació d'una plataforma flotant, fixada al fons dins del polígon de la granja actual, on el pinso es guarda en sitges i es distribueix per un sistema pneumàtic a cada gàbia, dosificant automàticament el pinso en la granja existent i que s'utilitzarà per a aquesta ampliació sol·licitada.  
- I amb el suport de càmeres submarines col·locades en cada gàbia per a detectar si els peixos estabulats mengen o han deixat de menjar, i així corregir les pèrdues de pinso per mala dosificació. D'aquesta manera el pinso es distribueix d'una forma més regular i es millora l'assimilació pel peix.  
- En relació amb la mesura anterior, i en segon lloc, la selecció de pinsos emprant no sols criteris econòmics sinó altres de tipus ambiental i fisiològic com ara: velocitat de sedimentació, estabilitat en l'aigua, taxa d'ingestió, composició, especialment el seu contingut en N i P i digestibilitat i taxa d'assimilació. En el mercat ja hi ha pinsos més digestibles amb major valor energètic i d'un menor impacte ambiental pel seu baix contingut en nitrogen i fòsfor, així com mantindre's estable en l'aigua durant més temps com el pinso extrudit en comparació amb el pinso normal.  
- Les aportacions de medicaments només s'empraran per via oral, subministrats amb el pinso. Se n'exclouran els banys, excepte en el cas de tractaments antiparasitaris i desinfectants, com és el cas de la formalina; d'aquesta manera es garanteix la seua assimilació pels peixos i es redueixen les pèrdues al medi. En cap cas s'empraran medicaments veterinaris amb fins profilàctics.  
L'aplicació d'aquests productes medicamentosos serà sota prescripció veterinària i supervisada per facultatiu competent, pel pla veterinari i sanitari del grup empresarial. L'ús d'aquests productes està regulat per la normativa comunitària i estatal respecte d'això, com la Directiva del Consell 93/53/CEE, i els reials decrets 109/1995, 157/1995 i 1749/1998 modificat pel 1080/2012. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants, com dels seus envasos i embalatges es durà a terme en plantes autoritzades per a això.  
- Davant dels residus generats per l'activitat (perillosos i no perillosos) seran eliminats mitjançant una correcta gestió, des d'una identificació i emmagatzemament adequat a cada tipus de residu fins a ser retirats per les empreses autoritzades i especialitzades per a això. L'emmagatzemament per a cada residu serà el següent:  
- Plàstics reciclables, s'emmagatzemaran en un contenidor tancat, preferiblement de tipus autocompactadora.  
- Palets, s'emmagatzemaran apilats en una zona específica del port.  
- Envasos de plàstic contaminats, emmagatzemats a cobert en saques tipus contenidors flexibles, degudament identificats amb l'etiqueta.  
- Draps i guants contaminats, emmagatzemats en bidó estanc i tancat, degudament identificat amb l'etiqueta.  
- Olis i greixos, es gestionen com MARPOL i han d'emmagatzemar-se en un bidó estanc i tancat, degudament identificat amb etiqueta, i es depositaran en un tanc d'arreplega de lixiviats.  
- Peixos morts, la mortalitat retirada diàriament es depositarà en contenidors isoterms i tancats en la mateixa plataforma fins a la seua retirada per gestor autoritzat, moment en què es traslladen al port de la Vila Joiosa. S'aconsella l'ús d'un contenidor frigorífic per al seu emmagatzemament, especialment en els mesos d'estiu, o l'addició de gel.  
  
- Fems i residus assimilables a urbans (RSU), es depositaran en els contenidors existents en el port.  
- Residus inerts no assimilables a urbans, es depositaran en un contenidor de 5 m³.  
- Aigües sanitàries procedents de la plataforma: s'acumulen en un depòsit que es trasllada al port de la Vila Joiosa quan està ple, on una empresa especialitzada les retira i les transporta a l'EDAR de la Vila Joiosa.  
  
Programa de vigilància ambiental  
En el pla de vigilància ambiental i control contingut en l'estudi d'impacte ambiental, s'estableixen els aspectes a controlar en la fase de construcció i en la de funcionament, a fi de comprovar l'aplicació de les mesures correctores, introduir-hi modificacions quan no s'aconsegueixen els objectius desitjats o es detecte qualsevol desviació no prevista dels impactes identificats.  
Els controls que es proposen realitzar en la vigilància ambiental de la present activitat són els següents:  
A) En la fase de construcció, i considerant l'aplicació de les mesures mesures correctores, es realitzaran els controls següents:  
- Que tots els elements accessoris d'obra, com ara ferramentes, arreplegues de materials, runes, etc., queden recuperats i aclarits en finalitzar la construcció.  
- De forma visual es controlarà igualment en finalitzar les obres per a assegurar que no s'han produït abocaments incontrolats d'inerts ni en mar obert ni en el recinte portuari.  
- Se segueix un programa adequat per al manteniment de les embarcacions i maquinària a emprar en les obres, amb una revisió a l'inici i revisions periòdiques que asseguren el seu funcionament correcte especialment pel que fa a la minimització de les emissions de gasos, sorolls i vibracions.  
- Es realitza un abalisament adequat en el mar que garantisca la seguretat del trànsit marítim en la zona durant el període que duren les obres.  
- Es realitzarà un estricte control sobre els combustibles, olis i productes químics emmagatzemats degudament identificats, en un lloc específic i amb les condicions de seguretat exigides per la reglamentació aplicable. Hi ha disponibles mitjans de contenció i arreplega de vessaments.  
B) Durant el funcionament de l'activitat, d'aquesta nova instal·lació que és una ampliació de la ja existent, i ambdues són adjacents, es proposa establir un únic programa de vigilància ambiental que englobe les dues instal·lacions.  
El pla de mostratge es durà a terme en quatre punts o enclavaments següents, on en cada un es prendran mostres d'aigua a diverses profunditats (0, 10 i 30 m) i de sediment:  
A1, situat en el centre de l'actual instal·lació (actualment està en el vèrtex C del polígon);  
A2, situat en el centre del polígon de l'ampliació projectada;  
C1, punt de control situat a 500 m del polígon de la piscifactoria en direcció oest (coincidint amb l'actual punt de control X), i  
C2, punt de control situat a 1.000 m del polígon de la piscifactoria en direcció aquest (coincidint amb l'actual punt de control I).  
Aigües, de forma mensual, en cada punt o enclavament es mesuraran in situ i de les mostres d'aigua obtingudes amb una botella tipus Niskin a 0, 10 i 30 m de profunditat, els paràmetres següents:  
- Temperatura (in situ)  
- Oxigen dissolt (in situ)  
- pH (in situ)  
- Transparència (in situ)  
- Sòlids suspesos (mg/l)  
- Amoni (mg/l)  
- Nitrits (mg/l)  
- Nitrats (mg/l)  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Clorofil·la a (µg/l)  
- Índex de Margalef: D430/D665  
€ Fitoplàncton: composició i quantitat  
- Microbiologia: enterococs, E. Coli i Salmonel·la   
Sediment, de forma semestral es prendrà una mostra de sediments en cada un dels enclavaments indicats, mitjançant una draga Van Veen, per a determinar els paràmetres següents:  
- Granulometria, segons la tècnica de Buchanan (1984).  
- Matèria orgànica, per calcinació a 600 ºC durant 2 h.  
- pH i potència redox, mitjançant elèctrodes (in situ).  
- Clostridium sulfito-reductors, per sembra en placa amb mitjans específics.  
Anualment, es realitzaran prospeccions submarines per a estudiar les biocenosis bentòniques, i determinar canvis en la composició i diversitat específica de les biocenosis.  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació o enclavament es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració, presència de sòlids flotants, bromeres o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, s'efectuen les consideracions ambientals següents:  
Respecte als enclavaments o punts de mostratge del cultiu (A1 i A2) que s'ubiquen en el centre de cada instal·lació, es considera més adequat deixar un sol enclavament en el centre, com l'A2 en el centre de la nova instal·lació d'engreixament, i reubicar A1 en un extrem del polígon més prop a la costa, per exemple fer-lo coincidir amb el vèrtex B del polígon inicial o bé, dins de l'àrea d'influència de la piscifactoria, a 200 m del vèrtex B i en direcció al Racó de Conill.  
En la vigilància ambiental s'inclourà un seguiment i control sobre els resultats de l'abocament al mar dels productes procedents del tractament per banys donat als peixos estabulats i que permeta identificar comportaments inesperats, com així es proposa en l'estudi d'impacte ambiental. Els resultats també contindran, anualment, un apartat sobre les aportacions de fòsfor i nitrogen total (en forma particulada i soluble) que realitza el cultiu al medi.  
En la zona sol haver una abundància de diverses espècies d'aus i d'espais ZEPA pròxims, i encara que els seus hàbitats no es vegen afectats pel cultiu piscícola, els peixos estabulats resulten atractius a les aus com a menjar, per això totes les gàbies instal·lades en la granja i en la seua ampliació seran cobertes amb xarxa antiocells de color blanc, per a facilitar la visualització per part d'aquestes i evitar que hi queden atrapades, i la xarxa recolzada en una torre central per a mantindre-la desapegada de l'aigua. Les xarxes estaran degudament tenses i sense buits laterals perquè no s'hi colen les aus. En el cas que es troben ferides algunes espècies per enganxar-se en les xarxes seran traslladades al centre de recuperació de fauna del Saler.  
Els cetacis i les tortugues marines que queden atrapats amb les xarxes i arts de la instal·lació seran alliberats i se'ls deixarà anar, i, en el cas que no estiguen en disposició de ser alliberats al medi, seran portats al centre de recuperació de fauna més pròxim.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel que s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el capítol II avaluació d'impacte ambiental de projectes de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient i Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment es proposa la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació de la instal·lació d'aqüicultura d'engreixament de daurada, llobarro i corbina en gàbies flotants en aigües del mediterrani, davant de la costa de la Vila Joiosa (Alacant), promogut per l'empresa Niordseas, SL, pertanyent a Andromeda Group, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i complisca l'apartat segon d'aquesta resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. L'empresa com a productora de diversos tipus de residus -perills, no perillosos, inerts, assimilables a urbans,... per la construcció i el funcionament de la seua activitat piscícola en gàbies flotants en el litoral de la Vila Joiosa, haurà d'ajustar-se al que estableix la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
Es dotarà de tanc d'arreplega de lixiviats la zona dedica als envasos amb residus líquids i perillosos generats per l'activitat.  
2. Es tindran totes les gàbies instal·lades en la granja i en la seua ampliació cobertes amb xarxa antiocells de color blanc, per a facilitar la visualització per part d'aquests i evitar que hi queden atrapats, i la xarxa recolzada en una torre central per a mantindre-la desapegada de l'aigua. Les xarxes estaran degudament tenses i sense buits laterals perquè no s'hi colen les aus. En el cas que es troben ferides algunes espècies per enganxar-se en les xarxes seran traslladades al centre de recuperació de fauna del Saler.  
Els cetacis i les tortugues marines que queden atrapats amb les xarxes i arts de la instal·lació seran alliberats i se'ls deixarà anar, i,en el cas que no estiguen en disposició de ser alliberats al medi, seran portats al centre de recuperació de fauna més pròxim.  
3. El programa de vigilància ambiental que es duga a terme en aquesta granja marina que ocuparà 50,4 H de DPMT, tenint en compte el que s'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental, el que ha indicat el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües en el seu informe mencionat anteriorment, consistirà en el següent:  
3.1. Punts de mostratge, que facilitaran les coordenada definitives:  
A1, situat en l'àrea d'influència de l'actual polígon, a 200 m del vèrtex B i en direcció al Racó de Conill (actualment està en el vèrtex C del polígon);  
A2, situat en el centre del polígon de l'ampliació projectada;  
C1, punt de control situat a 500 m del polígon de la piscifactoria en direcció oest (coincidint amb l'actual punt de control X), i  
C2, punt de control situat a 1.000 m del polígon de la piscifactoria en direcció est (coincidint amb l'actual punt de control I).  
3.2. En aigües: es realitzarà en la columna d'aigua (0, 10, 30 m) amb periodicitat mensual:  
- Temperatura ºC (mesurada in situ),  
- Transparència (Disc de Secchi),  
- pH  
- Sèston  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ),  
- Amoni (mg/l)  
- Nitrits (mg/l)  
- Nitrats (mg/l)  
- Nitrogen total  
- Silicats  
- Fòsfor total  
- Clorofil·la total  
- índex de Margalef  
- Escherichi coli  
- Enterococs intestinals  
- Salmonel·la spp  
3.3. En sediments, amb periodicitat semestral:  
- Granulometria  
- Nitrogen total (mg/l)  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Matèria orgànica % (per incineració a 450 ºC)  
- Potencial redox, mV (en 20»)  
- Beggiatoa spp  
- Clostridium sulfito-reductor  
3.4. S'haurà de realitzar la carta bionòmica amb periodicitat anual, per a comprovar que la instal·lació no afecta les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja (bioconcrecions coral·lígenes, Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, etc...).  
3.5. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, amb periodicitat trimestral.  
3.6. Inventari visual de grans invertebrats i peixos, anual al setembre.  
3.7. S'inclourà un seguiment i control dels productes abocats al mar procedents del tractament per banys donats als peixos estabulats, a fi «que permeta identificar comportaments inesperats», com així es proposa en l'estudi d'impacte ambiental.  
Anualment, es presentarà amb els resultats de la vigilància ambiental un apartat sobre les aportacions de fòsfor i nitrogen total (en forma particulada i soluble) que realitza el cultiu al medi.  
4. Les labors de muntatge de la nova instal·lació s'efectuaran prevenint qualsevol eventualitat de tal manera que l'empresa haurà de tindre preparats els mitjans necessaris per a l'arreplega de les gàbies i aparells i evitar que puguen ser arrossegats a zones de la costa o quedar a la deriva, procurarà no executar el projecte en la temporada de bany. De la mateixa manera estarà previst qualsevol contratemps davant de períodes de tempestats, vent i onatge.  
5. Han de presentar els resultats d'aquest pla, semestralment, a la Direcció General de l'Aigua. En l'informe mencionat s'inclourà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.  
  
Tercer  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 12 de desembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de gener de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.