Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4213, del 20-03-2002 (2002/2245)

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4213

Data del DOGV
:   20-03-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/2245


Data del document
:   13-02-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/X2245]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 530/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-la.
  
València, 13 de febrer de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 530/99-AIA referent a l'Avaluació d'Impacte Ambiental del Pla Especial Modificatiu del Pla General de València amb expedient d'Homologació per a desenvolupament de la Zona d'Activitats Logístiques (ZAL) del Port de València promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i en base a les següents consideracions:
  
I. Antecedents
  
I.a. Descripció del projecte
  
El Pla Especial contempla l'actuació a desenvolupar per a l'establiment de la futura Zona d'Activitats Logístiques davall un únic sector amb dues unitats d'execució que integra les dues zones en què l'àmbit d'actuació previst queda dividit per l'Autovia del Saler (V-15).
  
El dit àmbit vinculat als terrenys adjacents al port i delimitats a l'oest per la VP-1041 i la seua reposició vinculada a l'execució del futur accés ferroviari al Port, a l'est per la zona de serveis del Port, al nord pel límit del sòl urbà de Natzaret, i al Sud pels terrenys previstos per a ampliació de la Depuradora, s'integraria així mateix amb les dues zones logístiques ja realitzades o previstes per a execució immediata (Mercavalència i el CTV Font de Sant Lluís), configurant com a zones d'ordenació urbanística diferenciades les següents:
  
a) Zona 1. Àrea Logística (AL)
  
Ús dominant: Industrial/Magatzem vinculat a les activitats logístiques característiques de la ZAL.
  
b) Zona 2. Àrea de Serveis Múltiples (ASM)
  
Ús dominant: Terciari i Industrial/Magatzem destinat a albergar els serveis generals amb almenys dues àrees diferenciades lligades a l'Àrea de Serveis Personals (ASP) i Àrea de Serveis al Vehicle (ASV).
  
c) Zona 3. Zona residencial destinada a futurs reallotjaments (R).
  
Habitatge unifamiliar agrupada de tipologia tradicional preferent (Cases de Poble); engloba les tipologies unifamiliars adossades en conjunts unitaris. La tipologia d'edificació adoptada coincideix amb l'establerta en el PGOU per a aquesta qualificació.
  
d) Zona 4. Àrea de Reserva Patrimonial (ARP).
  
Zona Verda de protecció i realç de les edificacions incloses en el Càtaleg municipal localitzades en aquesta zona, amb assignació d'edificabilitat per a ús terciari i dotacional a aplicar a la consolidació, rehabilitació i realç de les edificacions catalogades atenent als aspectes patrimonials i culturals que justifiquen la seua qualificació.
  
e) Zona 5. Sistema de zones verdes i espais lliures.
  
Àrees assignades per a terrenys de titularitat i destinació pública destinades a l'oci i esplai de les persones, a l'atenció i millora de la qualitat ambiental i a la protecció de les vies de tràfic o altres instal·lacions, compost per àrees repoblades o enjardinades segons els termes previstos en el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana per a sòls industrials, amb la delimitació recollida en el Plànol d'Estructura i Usos del Sòl.
  
f) Zona 6. Sistema viari.
  
Xarxa bàsica encarregada de la canalització i distribució interna de tràfics de la ZAL, així com la connexió amb la xarxa general del municipi en la zona,
  
Ib. Enquadrament territorial.
  
Inicialment, en base als criteris de sectorització establerts en l'art. 20 de la LRAU, el ?Pla Especial d'Ampliació del Patrimoni Públic de Sòl per al Desenvolupament de la futura Zona d'Activitats Logístiques- ja aprovat per Decret del conseller d'Obres Públiques de 23 de juliol de 1998, establia una delimitació recolzada en alineacions d'eixos viaris i àmbits de delimitació urbanística preexistents corresponents a zones de qualificació del PGOU de València.
  
Amb posterioritat a la seua aprovació, les modificacions introduïdes en el projecte del Ministeri de Foment en el traçat previst per al nou accés ferroviari al Port i les actuacions complementàries (reposició traçat VP-1041), suposa que en aplicació dels esmentats criteris i tenint en compte la necessitat que el planejament reflectisca l'existència o previsions de béns i obres de domini públic no municipal a les quals es refereix l'art. 18.2 RPCV, la delimitació definitivament proposada en el present Pla Especial necessàriament incorpore les modificacions que de les previsions d'actuació en l'execució de l'esmentada infraestructura se'n deriven. Aquestes circumstàncies suposen que en la delimitació de l'àmbit d'actuació, el límit occidental s'haja fet coincidir amb la nova delimitació prevista per a la zona de domini de la nova reposició.
  
D'esta manera, la delimitació de l'àmbit ordenat es fonamenta en els següents elements:
  
- El límit Nord per a l'àmbit per a l'ordenació estructural proposada es basa en la delimitació establerta en el PGOU de València per a la zona urbana de Natzaret, prolongat fins a la V-15 en paral·lel al Camí de la Punta.
  
- La vora oriental s'ha fet coincidir amb la delimitació exterior que estableix el Pla Especial d'Usos del Port en el límit amb els terrenys de l'ampliació Sud, i que garanteix la continuïtat amb les instal·lacions del Port.
  
- La vora occidental es recolza en la nova reposició de la VP-1041 Natzaret-Oliva prevista en els termes referits anteriorment, associada al pas superior d'aquesta via sobre el futur accés ferroviari al Port.
  
- El límit sud'sudo-est proposat per darrer, consta de dues alineacions diferents a ambdós marges de la V-15. En el marge esquerre d'aquesta via la delimitació s'estén fins al nou llit i l'enllaç entre la V-15 i V-30, en tant que en la marge dreta el límit coincideix amb la zona de reserva prevista pel PGOU de València, per a ampliació de la depuradora de Pinedo i les actuals instal·lacions de Mercavalència.
  
En conjunt l'àmbit delimitat sobre el qual es desenvolupa l'ordenació estructural proposada en el present projecte comprèn un total de 768.615 m2 incloent la franja ocupada per la V-15 dins de l'àmbit considerat (52.278 m2), així com un total de 33.105 m2 com a àrea de reserva per al traçat del futur accés ferroviari al Port.
  
Segons el règim urbanístic aplicable, el territori objecte de les determinacions del Pla Especial en desenvolupament s'ha classificat com a sòl urbanitzable, i s'han configurat en zones d'ordenació urbanística diferenciades.
  
I.c. Característiques naturals del territori
  
L'àrea objecte d'estudi es troba emmarcada dins de la unitat geomorfològica denominada Planura Litoral, formada exclusivament per materials detrítics quaternaris, que així mateix, s'estén al llarg de l'Oval Valencià.
  
El pendent de la planura és en tot l'àmbit a penes apreciable, inferior al 0,3% de mitjana, en la direcció NW-SE, distribuïda de forma prou uniforme al llarg de la totalitat de la seua extensió. Les cotes del terreny sobre el nivell del mar oscil·len entre 3,00 i 1,50 m, a excepció de la franja longitudinal on s'assenta l'Autopista V-15 i els seus accessos, en lleuger terraplé d'1 a 1,5m d'altura.
  
L'àmbit territorial analitzat es troba en les proximitats del Parc Natural de l'Albufera, totalment fora dels seus límits, de les quals s'haja separat pel nou llit del Túria.
  
El drenatge de la zona s'efectua a través de la xarxa de reg, amb llits principals, séquies de Rovella i del Canal ?actualment soterrada-, disposats de N a S i ramals de W a E., sense discórrer cap curs natural a través d'aquesta.
  
La zona es troba dins de l'aqüífer de la Plana de València, que localitzat al llarg de la zona litoral entre Puçol i Cullera, abraça una àrea de 1200 km2, en la seua majoria terrenys plans de cota inferior a 100 m integrat per materials detrítics mioquaternaris, procedents de l'erosió dels massissos circumdants, que presenta una gran heterogeneïtat en la seua composició per quant la disposició de nivells d'arenes, graves, argiles o llims, és conseqüència dels processos de sedimentació vigents en cada una de les fases que en donara lloc a la formació.
  
Els sòls integrats en l'àrea d'actuació es troben en el que tradicionalment s'ha denominat Horta de València; regats en aquest cas, per la séquia de Rovella. S'han aprofitat intensivament per a la producció agrícola des de fa segles, gràcies a la seua elevada aptitud edafològica i a la idoneïtat del clima.
  
La zona objecte d'anàlisi es troba integrada en una unitat paisatgística singular, denominada tradicionalment Horta de València que, ocupant la planura prelitoral, s'estén entre els termes municipals de Puçol, al Nord, i Silla, al sud, i s'hi troba així mateix, delimitada en la seua vora més pròxima al mar per altres ecosistemes diferenciats com les marjals situades al nord del Barranc del Carraixet i de l'Albufera i el cordó litoral.
  
La geomorfologia del terreny i les aptituds edafològiques del sòl van ser en origen els elements determinants en la modelació paisatgística del territori, abans de l'aparició dels processos de pressió derivats de l'expansió de les activitats urbanes que va conformar un ecosistema en què el domini de l'horitzontabilitat en un sòl entapissat de vegetació, en el que sorgien ací i allà diverses alqueries i edificacions aïllades al servei de les explotacions agràries, junt amb una xarxa de regs perfectament desenvolupada, conformava un paisatge típic del litoral mediterrani.
  
No obstant això, en els últims anys com a conseqüència de la forta pressió exercida pels usos de caràcter urbà en constant expansió, s'han introduït en el paisatge rural característic de l'Horta importants elements disgregadors, especialment patents en l'entorn de la ciutat de València, que han ocasionat si no la pèrdua total dels seus valors intrínsecs, sí que una disminució sensible dels atributs que la definien, aquest és el cas, de l'àrea localitzada al sud de la ciutat de València, entre el seu nucli urbà i el nou llit del Túria, on la implantació d'actuacions de l'envergadura de l'estació ferroviària de Font de Sant Lluís, Mercavalència, i Depuradora de Pinedo, entre d'altres, han contribuït a la pèrdua de les seues característiques paisatgístiques tradicionals, dotant a l'àrea d'un caràcter periurbà amb marcada presència d'usos industrials relacionats amb la manipulació i emmagatzematge de mercaderies.
  
II. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'Estudi d'Impacte Ambiental, s'inicia amb una introducció metodològica, en la que estableix com a premissa de la normativa d'aplicació establerta en els Reials Decrets 1.302/86 i 1.131/88 a nivell estatal i Llei 2/1989 i Decret 162/90 de la Generalitat Valenciana, el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental comprén (art. 7 RD 1.131/88):
  
- Descripció del projecte i les seues accions.
  
- Examen d'alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
- Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus.
  
- Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives.
  
- Establiment de mesures protectores i correctores.
  
- Programa de vigilància ambiental.
  
- Document de síntesi.
  
En aquesta línia, l'Estudi d'Impacte Ambiental desenvolupa des de les pàgines 14 a 28, una descripció i justificació de la proposta d'actuació.
  
A partir de la pàgina 24, aborda l'anàlisi de l'estat del lloc i les seues condicions ambientals en estat preoperacional, per ala qual cosa es procedeix a la descripció de les següents variables:
  
- Variables lligades al medi físic:
  
- Geomorfologia i relleu.
  
- Geologia - Litologia.
  
- Edafologia.
  
- Hidrologia.
  
- Superficial.
  
- Subterrània
  
- Factors susceptibles de generar riscos
  
- Flora i fauna.
  
- Climatologia.
  
- Variables de caràcter perceptual
  
- Paisatge
  
- Variables de caràcter sociocultural i econòmic.
  
- Estructura territorial. Sistemes d'assentaments.
  
- Infraestructures existents.
  
- Xarxes de comunicació.
  
- Xarxes de serveis.
  
- Variables de caràcter econòmic lligades a l'actuació analitzada.
  
- Variables de caràcter patrimonial.
  
Posteriorment, a partir de la pàg. 40, desenvolupa l'apartat corresponent a identificació i valoració d'impactes, en els següent epígrafs:
  
- Introducció. Diferenciació d'efectes.
  
- Identificació d'accions de projecte i efectes ambientals significatius.
  
- Caracterització accions de projecte.
  
- Característiques dels possibles efectes potencials.
  
- Efectes sobre les característiques físiques del medi.
  
- Sòl.
  
- Hidrologia superficial i subterrània.
  
- Efectes sobre les característiques biòtiques del medi
  
- Efectes sobre les característiques perceptuals paisatgístiques i ambientals.
  
- Efectes sobre el medi transformat.
  
- Efectes urbanístics.
  
- Valoració d'efectes.
  
- Efectes sobre les característiques físiques del medi.
  
- Sòl.
  
- Modificacions règim hidrològic.
  
- Hidrologia superficial
  
- Hidrologia subterrània.
  
- Risc d'inundació.
  
- Vegetació.
  
- Alteracions sobre les característiques perceptuals, paisatgístiques i ambientals.
  
- Paisatge.
  
- Modificació dels nivells de soroll i emissions a l'atmosfera.
  
- Efectes sobre el medi transformat.
  
- Medi socioeconòmic.
  
- Efectes sobre l'economia general derivats de l'activitat portuària.
  
- Efectes sobre l'ús agrari.
  
- Efectes sobre el patrimoni edificat.
  
- Afeccions sobre el sistema viari.
  
- Afeccions sobre les xarxes de servei.
  
- Efectes sobre el planejament territorial i altres actuacions previstes.
  
- Valoració ambiental. Síntesi d'efectes i justificació solució proposada.
  
Posteriorment, a partir de la pàg. 76, amb l'objecte de minimitzar la magnitud de l'impacte ambiental sobre el entorn receptor per l'execució de la zona d'activitats logístiques, es proposen una sèrie de mesures correctores, sota els següents epígrafs:
  
- Fase de construcció
  
- Generals
  
- Integració paisatgística
  
- Alteracions xarxa de drenatge
  
- Afeccions xarxes viària i de regs.
  
- Fase de funcionament
  
- Emissió de sorolls i vibracions.
  
- Emissió d'efluents.
  
- Residus sòlids.
  
- Característiques perceptuals.
  
De totes les quals les més significatives són les corresponents a la integració paisatgística de l'actuació, que es relacionen a continuació:
  
- Execució d'una barrera vegetal al llarg de la totalitat del seu perímetre nord, entre l'autopista V-15 i el nou recinte portuari, a fi de preservar el nucli residencial de Natzaret i zona agrícola, dels efectes d'intrusió visual derivats de l'actuació projectada.
  
- Desenvolupament de l'àrea de reserva patrimonial prevista, en base a les obres de condicionament i rehabilitació de les edificacions i conjunts existents en l'entorn de la senda de la Llora.
  
Les bandes vegetals a realitzar hauran de ser prou atapeïdes per a l'èxit dels fins perseguits, per la qual cosa les espècies a establir seran de gran port, resistents a la contaminació, de capa densa i fulla perenne i creixement ràpid, i adaptació a la unitat paisatgística existent. Així mateix, entre les espècies de major excel·lència s'hauran d'intercalar arbustos i espècies que entapissen a fi de que la barrera vegetal siga el més densa possible. Entre les varietats a considerar hauran de tenir preferència aquelles frondoses, resistents a la contaminació i compatibles amb un nivell freàtic elevat.
  
- Rescat de les espècies arbòries de major interés existents en l'àrea a fi que puguen ser trasplantades a les zones verdes previstes o on així es dispose.
  
- Introducció d'espècies vegetals autòctones en les zones verdes previstes en l'actuació.
  
Finalment, i a partir de la pàgina 82, desenvolupa el Programa de vigilància ambiental.
  
Consta també en l'Estudi d'Impacte Ambiental, com a Document núm. 3, un document de síntesi desenvolupat al llarg de 25 pàgines.
  
En conclusió, l'Estudi d'Impacte Ambiental, si bé és succint en algun cas, p. ex. inventari de flora i fauna, i extens en altres, com els efectes econòmics derivats de la implantació de l'actuació; en el seu conjunt, ofereix informació suficient de les característiques ambientals i efectes del projecte, i s'ajusta en el seu desenvolupament i redacció al que disposa respecte d'això en la normativa d'avaluació d'impacte ambiental.
  
III. Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
De l'anàlisi i consideració de les al·legacions presentades en el període d'informació pública, es poden concretar els principals motius d'oposició en els següents:
  
- Existència d'altres alternatives.
  
- Afecció al paisatge i al patrimoni cultural.
  
- Risc d'inundació.
  
- Possibilitat de contaminació de l'aqüífer.
  
- Afeccions sobre flora, fauna i ecosistemes.
  
- Afeccions al Parc Natural de l'Albufera.
  
Pel que fa a l'existència d'alternatives que siguen viables i absència de la seua anàlisi en l'Estudi d'Impacte Ambiental, cal tenir en consideració que ens trobem davant d'un procediment en què l'òrgan amb competència substantiva, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en mode ajustat a Dret, ha determinat ampliar el Patrimoni Públic de sòl per al desenvolupament d'un conjunt d'activitats en un lloc concret i determinat, seleccionat entre distintes alternatives mitjançant criteris tècnics. A aquest respecte es considera procedent transcriure el punt seté de la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 23 de juliol de 1998:
  
?Seté. Hi ha un altre bloc d'al·legacions que discuteix l'emplaçament elegit per a la ZAL. Amb relació a aquesta qüestió cal remetre's als informes obrants en l'expedient, no obstant això, dites argumentacions es poden resumir en les següents:
  
1ª. La localització de la ZAL necessàriament ha de contemplar-se com un element complementari a la resta d'activitats del port i molt especialment, a la nova terminal de contenidors, d'igual forma a com es ve realitzant en els principals ports europeus.
  
2ª. Valorant consideracions d'aquesta índole, encara quan en els seus voltants es dispose de sòl útil disponible, no cap conceptuar en l'actualitat el Port de Sagunt com a alternativa ja que no disposa de les infraestructures, restriccions de zona d'atracament i calat suficient per al tràfic principal de contenidors, circumstància valorada així mateix pel Pla Estratègic que considera que fins i tot admetent que en un futur Sagunt compte amb la seua pròpia ZAL, no el considera com a alternativa de València, i proposa que sota una perspectiva a llarg termini s'aborde el condicionament del Port de Sagunt perquè en el seu moment poguera complementar al de València, de manera que canalitze determinades funcions previstes inicialment en el Port de València, sent el Port de Sagunt el que poguera assumir el dit rol portuari.
  
3ª. De la mateixa manera i en relació amb l'àrea ubicada en l'entorn de l'enllaç entre el bypass i la N-III que compta amb bona accessibilitat terrestre per carretera i ferrocarril, encara reconeixent el potencial ?per a la localització d'una Zona d'Activitats Logístiques, el seu allunyament amb respecte al Port significaria, que necessàriament es produiria un desplaçament del punt de ruptura del manera de transport maritimoterrestre que afectaria inevitablement al temps de transport i el cost de mercaderies, i es perdria el tràfic de contenidors, la qual cosa inhabilitaria aquest emplaçament en relació amb les activitats portuàries. En un emplaçament d'aquestes característiques d'altra banda, difícilment seria possible una gestió de la càrrega mínimament garantida en els termes anteriorment referits. Tot l'anterior comporta a afirmar que aquest és un aspecte crític pel que la ZAL s'ha de situar en el punt previst per la pròpia essència de l'activitat econòmica i la seua vinculació en règim d'adjacència a l'operació marítima.
  
4ª. Cal posar de manifest en síntesi, que per raons funcionals les alternatives de localització d'aquest tipus d'instal·lacions compatibles amb un funcionament eficaç de la cadena logística conjunta entre modes marítims i de carretera o ferroviaris, contempla únicament la ruptura bé en els punts d'intercanvi modal (ports en aquest cas), o en els punts de distribució en destí en grans instal·lacions de distribució amb un hinterlad de domini elevat (preferentment en el centre peninsular sobre instal·lacions ja existents com El Port sec de Coslada, el CTM, etc), i no en punts intermedis encara que en ells es garantisca un adequat nivell d'accessibilitat però impliquen una nova anella en la cadena de transport.
  
5ª. En el document base de planificació d'actuacions futures d'inversió en matèria d'infraestructures, el PDI (Pla director d'Infraestructures) del Ministeri de Foment, aprovat en Corts Generals contempla distintes Zones d'Activitats Logístiques a escala nacional, i inclou la ZAL de València dins de les àrees d'interés estratègic nacional. En el plantejament que en aquest document s'estableix, a partir de les zones d'activitats logístiques com a enclavaments logístics de primer ordre, es pretén incentivar el desenvolupament posterior de plans regionals i locals d'altres Centres de Transports, coordinant-los amb la planificació sectorial dels diferents maneres de transport, que complementen i definisquen una estructura idònia per al transport de mercaderies.
  
Arguments tots els exposats ?així com altres que consten en l'expedient- que ratifiquen la idoneïtat de l'emplaçament escollit per a la ubicació de la ZAL?.
  
Pel que fa als seus valors paisatgístics, un detingut recorregut per la zona en qüestió posa de manifest la preponderància del seu ús agrari en un entorn antropitzat per la presència de nombroses infraestructures, tal com assenyala l'Estudi d'Impacte Ambiental, que a pesar que encara conserva part del seu atractiu rural tradicional: domini dels sòls cultivats, xarxes de reg i drenatge en servei, i proliferació de l'edificació tradicional dispersa al servei de les explotacions agràries; es troba així mateix, mediatitzada bé, en el seu si; bé, en el seu entorn immediat, per accions d'alt poder estructurant, alienes a la seua vocació rural, com són:
  
- Autopista V-15, que deté un alt poder desvertebrador del conjunt del sector, en travessar-ho de nord a sud per la seua zona central.
  
- Ampliació del Port, que suposa una important ruptura paisatgística en el sector.
  
- Nou llit del Túria i Autovia de Circumval·lació V-30: els quals desvinculen l'àrea d'horta considerada amb la seua prolongació natural cap al sud.
  
- Estació depuradora i proliferació d'àrees de recollida i manipulació de contenidors que contribueixen a difuminar els seus atributs paisatgístics tradicionals, dotant-los d'una component de caràcter suburbial industrial molt alié a la seua entitat ambiental originària.
  
La consideració de les anteriors accions permeten definir el sector com un enclavament on s'aprecien encara els valors i atributs que conformen la unitat paisatgística denominada Horta, però envoltat d'actuacions que, sent origen d'importants disfuncions, s'han assentat fins i tot, en el seu interior ?casos de l'autopista i àrees de manipulació de contenidors?, i han provocat una significativa pèrdua dels seus senyes d'identitat, reflectida en un notable detriment de les seues qualitats mediambientals originàries.
  
Pel que fa a la protecció dels possibles béns mobles i immobles de valor històric artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, etc. especialment representatius de la història i la cultura valenciana, com assenyala l'art. 1 de la Llei 4/98, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, assenyalar que obra en l'expedient informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Conselleria de Cultura, el qual estableix una ampliació de mesures correctores i cautelars en una zona ja determinada a tal fi en el Pla Especial objecte de la present Declaració d'Impacte Ambiental, sense manifestar reserva o cap condicionant a la resta del territori en qüestió, sent paràgrafs determinants de l'informe mencionat els que segueixen:
  
5. A fi d'aconseguir els objectius que tant l'Estudi d'Impacte Ambiental com el Pla Especial estableixen respecte al que denominen Àrea de Reserva Patrimonial s'haurà de modificar la qualificació de les illes de cases C-2, D-2 i E-2 destinant totes elles a Àrea de Reserva Patrimonial. Les raons, a més de les conceptuals perfectament expressades en aquestos dos documents, són òbvies:
  
1. Constitueixen l'àmbit d'horta especialment ben conservada de major importància dins de l'àrea objecte de planejament modificatiu, tal com reconeix el document de Catàleg en elaboració per l'Ajuntament de València.
  
2. El camí rural de la Senda de Llora arriba a la seua capacitat definitòria de l'estructura del territori sempre que contribuïsca a comunicar hàbitats semblants i no siga la via posterior d'una parcel·lació industrial.
  
3. L'illa de cases E-2 i l'Àrea de Reserva Patrimonial a ella assignada, arriben a una grandària residual dins de l'ordenació. La presència del viari que la delimita per l'oest a més de motivar la seua exigua grandària retalla la continuïtat de la Senda de Llora i deixa sense sentit a l'Àrea de Reserva Patrimonial.
  
En qualsevol cas els usos terciaris previstos en la normativa del Pla Especial per a aquestes Àrees manquen de compatibilitat respecte al concepte de Reserva Patrimonial, perquè el conjunt afectat està format no sols per edificis sinó també per infraestructures històriques i una forma d'explotació del territori que constitueixen en el seu conjunt l'hàbitat objecte de reconeixement cultural que el Pla Especial ha de preservar. En conseqüència, establerta la incompatibilitat dels usos previstos es fa necessari, a més, que el document de desenvolupament al qual remet el Pla Especial siga de major rang urbanístic que un Estudi de Detall ja que haurà de fixar els usos futurs en funció de la conservació integral de l'hàbitat de la Senda de Llora.
  
Complementàriament el document ha de garantir la protecció efectiva, ací si que seria possible la qualificació d'Àrea de Reserva Patrimonial, en els termes expressats en el document, per als edificis 10/87 carretera de Roca, 5 i 11/26 Casa del Doctor Bartual, Camí del Canal s/n, junt amb el seu territori immediat; segons la seua consideració com a immobles amb valoració singular pel document de catàleg actualment en fase d'elaboració per l'Ajuntament de València.
  
6. Reconeguda l'existència de béns culturals en l'àmbit objecte de planejament, el document de Pla ha de satisfer el contingut de l'article 47 de la Llei 4/98, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i expressament ha de manifestar les raons que avalen el tractament que definitivament s'atorgue als immobles 10/87 carretera de Roca, 5 i 11/26 Casa del doctor Bartual, Camí del Canal s/n.
  
Conclusions
  
A la vista dels antecedents i consideracions anteriors, el tècnic que subscriu entén i recomana que s'incorporen al document de Pla Especial per a aconseguir la correcta protecció dels béns culturals afectats els aspectes recollits en els epígrafs 5 i 6 anteriors.
  
En relació amb les al·legacions referides a implicacions hidrològiques tant superficials com respecte al subsòl, cap fer les següents consideracions.
  
Si bé en origen la geomorfologia de la zona respon en certa mesura a una gènesi lligada a la planura d'inundació del Túria, les transformacions provocades per les noves estructures hidràuliques associades a la creació del nou llit suposen una profunda modificació del comportament hidràulic lligat a eventuals avingudes.
  
Els possibles desbordaments com a conseqüència de crescudes generades en la conca d'aportació del Túria, amb la creació del nou llit es veuen raonablement controlats en la mesura que l'esmentada obra compta amb una capacitat de desguàs prevista en el seu disseny per al voltant de 5.000 m3/seg., que pretenia quan es va realitzar el projecte, garantir un resguard suficient en relació amb els cabals que en la riuada de 1957 van suposar al voltant de 3.700 m3/seg. Circulant pel llit en el seu tram baix.
  
Aquesta circumstància és la que determina que en les anàlisis recents per a elaboració dels mapes de risc de la Comunitat, la zona analitzada no aparega recollida com a àrea de risc potencial en cap de les diferents categories delimitades.
  
De la mateixa manera i pel que es refereix a la possible afecció a l'aqüífer subjacent, la proximitat del nivell freàtic en principi suposa la necessitat d'arbitrar processos de control de l'eventual propagació de qualsevol substància que poguera filtrar-se en el subsòl, i com a conseqüència afectar a l'aqüífer en no comptar amb la profunditat necessària perquè actuen els processos naturals de neutralització.
  
Aquest potencial de risc és inherent per a qualsevol tipus d'ús a gran part de la franja litoral en la comarca de l'Horta i part de la Ribera, on la configuració de l'aqüífer, i una dominant de circulació en sentit oest-est, fa que en les proximitats del cordó litoral es registre un nivell freàtic més alt, que poguera suposar una major vulnerabilitat respecte a qualsevol activitat que puga generar filtracions al subsòl.
  
En relació amb aquest aspecte, cal fer constar que l'ús dominant al qual es destinen les noves instal·lacions és el d'emmagatzematge, per la qual cosa les possibles implicacions ambientals associades a usos industrials l'activitat característica de les quals en ocasions constitueix causa d'impactes de molt diferent índole es troben excloses de possible localització, quan per si calia, el Reglament de la Llei d'Impacte Ambiental obliga que amb caràcter previ a la seua implantació, haja d'analitzar-se específicament i siga objecte d'estimació d'impacte, la totalitat de projectes d'execució i desenvolupament d'activitats generadores o importadores de residus tòxics i perillosos o manipuladores de productes de què es poguera derivar residus de l'indicat caràcter.
  
Limitada per la pròpia regulació d'ús que el Pla Especial contempla per a l'activitat productiva, no cap preveure l'existència d'elements residuals de processos que no siguen els que vagen lligats al propi emmagatzematge, i xicotetes operacions d'embalat, etiquetatge, fraccionament de càrregues, etc.
  
Aquesta limitació d'ús no obstant això es complementa amb les mesures recollides en la pròpia normativa del Pla Especial, que necessàriament en la urbanització posterior, o en la pròpia activitat de les empreses que s'instal·len, obliguen a la necessitat que s'establisquen dispositius d'execució obligatòria (arquetes separadores de greixos, independència d'escomeses, sistemes separatius de recollida d'efluents, etc.), introduint una normativa complementària d'obligatori compliment en la sol·licitud de llicència d'activitats prèvia a la seua implantació, de conformitat amb el que s'especifica en el condicionat de la present Declaració d'Impacte Ambiental
  
Pel que fa als valors de fauna i flora silvestre que habiten la zona objecte de l'actuació, s'ha de considerar que aquesta ha estat intensament utilitzada per l'home durant segles, per la qual cosa el seu grau de naturalitat (i en conseqüència la seua capacitat per a albergar espècies silvestres no antropòfiles de fauna o flora) és substancialment reduït, i s'allunya excessivament de les etapes climàtiques. Això fa que la component botànica i zoològica de l'ecosistema incloga poques espècies silvestres localment establertes, i que aquestes no destaquen per la seua gran raresa o necessitat de conservació a nivell macroterritorial; al contrari, i com és esperable en ecosistemes agraris, són abundants les espècies silvestres considerades antropòfiles tant de fauna com de flora, en ocasions considerades útils per l'ésser humà, i fins i tot llistades en els rangs inferiors dels catàlegs oficials d'espècies protegides, però no estimades com globalment amenaçades dins els criteris de la UICN (Unió Internacional per a la Conservació de la Naturalesa).
  
La flora silvestre local està dominada per espècies netament antropòfiles, sense problemes de conservació, i en ocasions qualificades com al·lòctones; existeixen puntualment zones recolonitzades per vegetació natural hidròfila, formant alineaments en séquies i enclavaments semblants, encara que amb clara dominància d'espècies nitròfiles (Arundo donax, Sambucus ebulus, Calystegia sepium, Bidens sp. pl., etc.), i sense que s'haja detectat presència d'espècies protegides. Es localitzen a més plantes al·lòctones no silvestres (cultivades) en procés general de rarefacció en el territori valencià, típiques del paisatge local, i puntualment amb grans ports, que poden merèixer ser conservades però que accepten habitualment el trasplantament o reubicació, si aquest es realitza en les condicions i èpoques tècnicament adequades; aquests taxons no estan emparats per la normativa vigent sobre espècies protegides (reials decrets que desenvolupen la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Fauna i Flora Silvestres); destaquen, com més rellevants, Morus alba ?Morera blanca- i Phoenix dactylifera ?Palmera datilera o comuna- entre els taxons de port arbori, o Narcissus tazetta ?nadaleta- i Zantedeschia aethiopica ?Cala- en les perennes de port herbaci; no s'han localitzat, encara que s'han rebut referències de la seua existència local, espècimens de plantes cultivades més rares com Crataegus azarolus, Mespilus germanica o Ziziphus jujuba. No especificant l'estudi d'impacte ambiental, si aquestes espècies estan prou representades en l'àrea prevista de reserva patrimonial.
  
Pel que fa a la fauna, estan representades espècies antropòfiles, abundants a la Comunitat Valenciana en cascos urbans i els seus entorns directes o bé en els agrosistemes, i no significativament amenaçades conforme als criteris científics o tècnics habitualment utilitzats; algunes d'elles, fins i tot, sent freqüents o abundants a la Comunitat Valenciana o en l'entorn de la pròpia ciutat de València, estan protegides pel Reial Decret 439/1990, de 30 de març (BOE de 5 d'abril) en la categoria ?D'interés especial?. És raonable admetre que moltes de les espècies establertes perviuran a les pertorbacions o recolonitzaran les noves zones generades si s'executa el projecte sol·licitat, trobant en alguns casos puntuals hàbitats més favorables (p. ex., és coneguda l'existència habitual de grans colònies d'hèrpets antropòfils en les zones portuàries d'emmagatzematge de mercaderies); per a la resta és recomanable conservar prou quantitat d'entorns naturals o recrear-los artificialment.
  
Ha d'assenyalar-se l'efecte ecotonal que implica la situació de la ZAL al costat d'una àrea que està incrementant progressivament la seua capacitat d'acollida per a fauna silvestre, com és la desembocadura del llit nou del Túria o Pla Sud. La fauna que se concentra en aquestes zones pot utilitzar puntualment l'àrea proposada per a la ZAL com a àrea de campeig i alimentació complementària. Aquesta presència de fauna no prové sovint dels propis valors implícits de l'ecosistema agrari, sinó de la proximitat d'altres de major valor naturalístic, per la qual cosa sempre que es puguen mantenir determinades estructures seminaturals en les zones ecotonals, tal riquesa podrà prolongar-se en el temps i fins i tot incrementar-se.
  
En conseqüència, vist tot l'anterior, s'ha de considerar que el valor intrínsec de la fauna i flora silvestres de la zona no pot qualificar-se d'elevat, en concordança amb el tipus d'ecosistemes que es jutgen, però s'han d'abordar mesures de compensació o amortiment per a assegurar en la mesura que es puga l'efecte tampó de la zona sobre ecosistemes pròxims de major valor naturalístic, per a minimitzar l'impacte de les obres o activitats sobre les espècies silvestres, i per a augmentar quantitativament i qualitativa la capacitat d'acollida de tals hàbitats en el futur.
  
Pel que es refereix a les possible afeccions al Parc Natural de l'Albufera, els informes demanats respecte d'això, posen de manifest que el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) de la conca de l'Albufera i el Pla Especial de Protecció estableixen uns límits concrets del seu àmbit, no sent aquests afectats per l'actuació del projecte que ací es valora. És a dir, l'actuació s'ubica fora dels límits actuals del Parc Natural, per la qual cosa l'afecció no es produeix.
  
D'altra banda la pròpia normativa del parc estableix una zonificació o ordenació d'usos i activitats en el seu àmbit, de manera que les zones més pròximes als límits exteriors tenen uns tractaments específics més ajustats a les seues necessitats pròpies, en el cas que ens ocupa són zones agrícoles fonamentalment que actuen com a zones d'amortiment d'impactes o zones tampó. Això significa que el Parc Natural ja aquesta proveït de zones que aïllen i conserven els valors més interessants de l'esmentat lloc.
  
La zona d'actuació del projecte ZAL s'ubica en uns terrenys amb aprofitament fonamentalment agrari que s'han vist molt afectats per l'actuació de l'home, de manera que els seus sistemes naturals han sigut degradats i alterats modificant-se la seua diversitat present a la pròpia de sistemes agraris amb un tractament intensiu dels seus recursos.
  
Atés que això és així, les possibles afeccions que es poden aventurar en l'àmbit del parc es poden relacionar fonamentalment amb la presència de poblacions d'aus, ja que la zona objecte del projecte és susceptible de volença i campió per les mateixes. No ocorre aquesta situació donat que la zona com correspon al seu aprofitament ?Agrari- ha sigut intensament utilitzada per l'home i és utilitzada com a lloc complementari d'alimentació per espècies més pròximes a l'home, entre les que podem destacar certes Ardeides i Anàtides en el seu trajecte cap a altres llocs de major protecció i cobertura com els existents en el Parc Natural.
  
A més el nou llit del riu Túria ja ve actuant des de fa moltes dècades com una barrera física que limita la distribució de les espècies (les terrestres) o les situa en les zones circumdants en funció de les necessitats moltes aus se situen en la marjal conformada en el nou llit del riu Túria o es distribueixen directament al Parc Natural.
  
També les infraestructures lineals ?l'autopista V-15 fonamentalment- ja ve actuant també com a barrera física per a la distribució de les espècies.
  
Finalment, s'ha de considerar, que la massiva concentració humana en tota la conca circumdant al parc natural ja és un fet consumat des de fa moltes dècades, i ha determinat una forma d'adaptació de les espècies a aqueix entorn humanitzat com a única manera de poder seguir existint-hi, de manera que una acció puntual ?Com és el projecte que ens ocupa- no deixa de ser una acció que es produeix en una zona ja molt alterada i en un context humanitzat en el qual l'adaptabilitat de les espècies és un fet comprovat en aquest entorn tan problemàtic i al mateix temps tan important com ho és el Parc Natural de l'Albufera.
  
Vist el contingut dels informes emesos per la Direcció Territorial de la Conselleria de Cultura i Educació; i els Serveis d'Espais Naturals, de Protecció d'Espècies i de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental d'aquesta Conselleria de Medi Ambient, en els quals es proposa l'adopció d'una sèrie de mesures correctores tendents de garantir la minimització de l'impacte ambiental generat per l'execució del Pla Especial, mesures que s'incorporen a la present Declaració, en la seua part dispositiva.
  
Tenint en compte que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Vist que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
1. Formular amb caràcter favorable la present Declaració d'Impacte Ambiental del Pla Especial Modificatiu del Pla General de València amb expedient d'Homologació per a desenvolupament de la Zona d'Activitats Logístiques (ZAL) del Port de València promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, als efectes del que estableix l'article 5.1 de la Llei 2/89 de març de 1989.
  
2. Assenyalar l'adopció de les mesures correctores addicionals següents:
  
2.1 En ordre a la protecció del patrimoni cultural, s'incorporen a la present Declaració d'Impacte Ambiental, el contingut de l'informe de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
2.2 En ordre a la protecció del patrimoni natural:
  
2.2.1 Als efectes del compliment de la normativa específica sobre nidificació o cria de possibles espècies protegides, és convenient avaluar amb antelació a l'execució de l'actuació objecte del Pla Especial, la llista completa de les espècies que nidifiquen efectivament en la zona. S'ha d'incloure aquest aspecte i les adequades mesures a adoptar a l'efecte, en un projecte de restauració i integració paisatgística a redactar pel promotor.
  
2.2.2 S'han de reservar àrees de manteniment d'ecotons (antigues séquies, voltants dels llits del Túria) o generar altres noves (basses artificials, pastius hidròfils, etc.) per a albergar la fauna residual procedent del les àrees naturals pròximes i assegurar-los futures zones adequades de campeig. Caldrà per tant:
  
1.0.6.3 Respectar la presència de vegetacions naturals (canyars) o seminaturals (restes puntuals de pollancredes de límits de terrenys) que existisquen en les àrees de reserva establertes en el projecte, i en general en les denominades ?Sistemes d'Espais Lliures' i ?altres Espais Lliures No Computables' en el pla 10 del projecte.
  
8.6.2.3 Que les zones situades al sud de la zona B-2 del projecte previstes per a àrea verda o d'enjardinament, es dissenyen i planten per a formar vegetacions naturals pròpies del litoral i forests subcosteres valencianes, allunyant-se en conseqüència de la tipologia senzilla de gespes o parterres ornamentals. Per a les espècies vegetals a plantar, de distribució puntual o restringida amb escassa capacitat migratòria de llavors, les plantes a introduir hauran de provenir dels orígens geogràfics més pròxims possibles.
  
1.6.2.6 En cap cas les àrees previstes com a zones verdes han d'utilitzar-se com a àrees de recollida de materials en el desenvolupament de les obres.
  
1.0.8.1 Ha de desenvolupar-se un adequat seguiment a curt i mitjà termini de la reinstal·lació d'espècies silvestres en la zona.
  
2.2.3 El manteniment o recreació d'aquestes zones ecotonals i de reserva biològica poden permetre recuperar a xicoteta escala espècies que van ser desplaçades de la zona per l'activitat humana fa segles i que no existeixen localment en l'actualitat (p. ex., mol·luscos del gènere Unio o Psilunio, nombrosos amfibis, espècies vegetals preforestals, plantes endèmiques o rares de diversos gèneres pròpis de l'entorn natural de la ciutat de València ?Limonium dufourii, Kosteletzkia pentacarpa, Spartina versicolor, Thalictrum maritimum, Centaurea dracunculifolia, etc.). En conseqüència, cal que:
  
9.8.4.9 El disseny de les actuacions a efectuar, es faça en col·laboració amb els organismes oficials que desenvolupen treballs de producció o conservació d'aquestes espècies o centres d'investigació actualment autoritzats a l'efecte, fixant-se amb ells una llista definitiva d'espècies a considerar. Això permetria una adequada coordinació del projecte amb els plans de recuperació, maneig o gestió d'aquestes espècies.
  
3.1.4.7 Les activitats de seguiment han d'incloure una adequat estudi a mitjà termini de l'evolució de les poblacions d'aquestes espècies.
  
2.2.4 És recomanable utilitzar la zona per a l'experimentació en la creació i manteniment d'estructures artificials alternatives per a la conservació d'espècies, en particular per a aquelles que, almenys temporalment, perden a nivell local hàbitat de permanència o campeig; és així important que es dissenyen estructures favorables per a augmentar la instal·lació i cria d'espècies de fauna (col·locació de niuets, torretes de nidificació o altres estructures de ?hacking') o per a evitar accidents (adequació de les conduccions elèctriques per a evitar xocs i electrocució d'aus). Es reitera per a aquest cas el que indica l'anterior apartat 3.1 sobre coordinació amb centres oficials i d'investigació.
  
2.2.5 S'haurà d'evitar el sacrifici d'arbres agraris d'espècies rares o en abandó (Morus alba, Crataegus azarolus, Phoenix dactylifera, Mespilus germànica, Juglans règia, Ziziphus jujuba o altres), i en general de plantes perennes i bulboses d'interés etnoagrari (Zantedeschia aethiopica, Narcissus tazzeta, Citrus myrtifolius, etc.), reubicant-los en les zones destinades a àrees verdes, jardins, corredors verds o d'altres semblants. Les plantacions s'han de realitzar en èpoques adequades, ubicant els espècimens en llocs propicis en funció de les condicions ecològiques que requereixen i de les previsions de regs a rebre.
  
2.2.6 S'incorporaren a les Normes Urbanístiques i Ordenances Reguladores del Pla Especial, en els punts referents a evacuació d'aigües residuals, el model d'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Generalitat Valenciana.
  
2.2.7 En conseqüència: Es procedirà a redactar un Projecte de Restauració i Integració ambiental i paisatgística, en el que s'arrepleguen les determinacions i recomanacions efectuades. Aquest Projecte serà presentat davant d'aquesta Direcció General per a la seua aprovació, en tot cas abans de dos mesos de l'inici de les obres d'urbanització.
  
3. Establir en relació al Programa de Vigilància Ambiental, en compliment del que estableix l'art. 12 del Decret 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana, les condicions fixades en l'Estudi d'Impacte Ambiental, amb les addendes que es determinen en aprovar el Projecte de Restauració i Integració ambiental i paisatgística.
  
4. Una vegada aprovat el present Pla Especial, i tenint present que en data 28 de maig de 1998, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va aprovar el Pla Especial d'Infraestructura Elèctrica ?la Punta?, que comptava amb Declaració d'Impacte Ambiental favorable; decauen les circumstàncies i prescripcions que van motivar la Declaració d'Impacte Ambiental desfavorable en l'expedient 035/95-AIA sobre ?projecte d'execució de la línia elèctrica a 132 kv. Quàdruple circuit ES/la Punta (València)?, la qual queda modificada, per la present Resolució, havent d'entendre's que aquesta, a partir d'aqueix moment, és favorable als mers efectes ambientals.
  
5. Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi escau cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
6. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 14 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.