Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1128)

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, mitjançant la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4948

Data del DOGV
:   17-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1128


Data del document
:   25-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sot de Ferrer
    * Vall d'Uixó, la
    * Alcalalí
    * Almoradí
    * Almedíjar
    * Azuébar
    * Chóvar
    * Geldo
    * Soneja
    * Benissa
    * Orba
    * Sagunt
    * Algar de Palància
    * Benigembla
    * Llíber
    * Xaló
    * Castellnovo
    * Vall de Laguar, la
    * Murla
    * Parcent
    * Calp
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, mitjançant la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/Q1128]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 199/4918-DCH, 127/6775-TLW, 344/6201-STB, 248/2107-WTG i 406/4403-EIT, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 199/8606DWW
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benissa
  
Objecte projecte: Construcció de camí forestal
  
Localització: En la forest número 74, la Solana, al terme municipal de Benissa (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí forestal a la forest la Solana del terme municipal de Benissa, que discorreria per la vessant amb orientació sud-est de l'esmentada forest.
  
La justificació del camí és la següent:
  
- Permetre la realització dels treballs previstos en el projecte de restauració ambiental de la forest número 74 d'utilitat pública promogut per aquesta conselleria. Aquests treballs consisteixen bàsicament en la repoblació d'aquesta forest, com també en la realització dels tractaments silvícoles posteriors, i en la construcció de dos dipòsits per a incendis forestals semisoterrats de 250 metres cúbics que recolliran l'aigua d'escorriment del camí.
  
- El camí projectat té utilitat també des del punt de vista de la prevenció i extinció d'incendis. El projecte de restauració ambiental referit preveu la reparació de dos camins que es van obrir en anteriors repoblacions, amb els quals connectarà el camí projectat, de manera que permetrà enllaçar la vessant de solana d'aquesta forest amb la d'ombria amb major facilitat. També li permetrà tenir diverses eixides.
  
Característiques del camí projectat:
  
- Longitud: 3.630 metres.
  
- Amplària: 3 metres, més la cuneta troncopiramidal de 0,5 m x 0,4 m.
  
- Construcció de 12 passos d'aigua de 5 metres de longitud cadascun.
  
- Construcció de llosa de formigó armat de 15 centímetres de gruix en 506,7 metres de longitud i 3 metres d'amplària per a la recollida d'aigua de pluja per al dipòsit número 2. En aquest tram la cuneta està revestida de formigó amb 4 arquetes de decantació per a evitar l'entrada de restes vegetals i terres.
  
- Subbase de material granular de 2- de 15 centímetres de gruix en 2.868,3 metres.
  
- Volum d'excavació: 5.595,21 metres cúbics.
  
- Volum de terraplé: 3.566,09 metres cúbics.
  
- El material sobrant del moviment de terres s'ha de portar a abocador autoritzat.
  
- Màxima pendent mitjana per trams és del 10,3%.
  
- S'ha d'utilitzar maquinària pesada per a l'obertura del camí: excavadora hidràulica de gran potència que ha d'obrir el camí amb el martell hidràulic, seguida de pala de cadenes que refinarà el treball d'aquesta. Finalment actuarà una retroexcavadora que acabarà el treball i deixarà les cunetes netes.
  
- No es crearan zones d'emmagatzematge de material per a la creació de la capa de rodadura de rebliment, que s'aniran subministrant segons les necessitats. La resta de materials s'emmagatzemarà en la caseta d'obra.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció General de Recursos Forestals remet projecte de restauració ambiental del medi de les forests número 74 la Solana (Benissa), número 106 Mascarat (Calp), número 71 Serra de Bèrnia (Altea) i número 96 Serra de l'Albir (l'Alfàs del Pi), província d'Alacant, per a l'emissió de certificat de no afecció a xarxa Natura 2000 i avaluació d'impacte ambiental. Dins de la documentació del referit projecte s'incloïa l'estudi d'impacte ambiental del camí forestal a la forest la Solana.
  
Analitzat el projecte referit pel Servei d'Impacte Ambiental d'aquesta conselleria es considera que d'aquest es troba sotmés a avaluació d'impacte ambiental la construcció del nou camí forestal en la forest la Solana, i la resta de treballs estan exclosos d'aquest procediment.
  
Es va traslladar al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi d'aquesta conselleria de la sol·licitud de no afecció a la Xarxa Natura 2000 respecte al projecte de restauració ambiental abans referit.
  
Del camí forestal a la forest la Solana es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i es va procedir a la realització de la informació pública d'aquest com certifica el secretari de l'Ajuntament de Benissa i el cap del Negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria (DOGV núm. 4.547, de 18 de juliol de 2003). S'han presentat al·legacions a aquest per part de l'Ajuntament de Benissa, de Teodoro Crespo Mas, en representació del col·lectiu El Runar, Juan Antonio Baydal Cardona com a president de l'Associació Benissera Antiincendis (ABAI) i de 86 ciutadans, majoritàriament, de Benissa.
  
Es van remetre les al·legacions referides per al seu informe a la secció forestal de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, i es va remetre informe amb data 28 d'octubre de 2003 realitzat pels autors del projecte.
  
Resum al·legacions i informes
  
1. Al·legacions de l'Ajuntament de Benissa:
  
- No considera prou justificada la realització del camí projectat en el tram comprés entre els dos dipòsits, ja que aquests dos estan disposats en llocs que disposen d'accés rodat. No obstant això, en cas de ser necessari un accés a la part alta de la forest es proposa restaurar el camí ramader paral·lel al barranc del Conquet amb ample i execució igual al camí projectat.
  
- Es proposa una alternativa respecte a la cuneta i llosa de formigó per a recollida d'aigües de pluja cap al dipòsit.
  
- Se sol·licita que no s'use el colorant per als desmunts i talussos.
  
- En relació als paraments vistos exteriors dels dipòsits i obres de fàbrica se sol·licita que s'executen de pedra del lloc amb fàbrica de maçoneria en sec, acarada i concertada, a partir de 30-35 centímetres de grossor depenent de l'alçada, segons la tipologia dels marges típics de la zona.
  
- Reducció de la grandària del cartell d'alumini de senyalització del dipòsit.
  
- En relació amb les plantacions, se sol·licita que s'incloguen el margalló (Chamaerops humilis) i el llentiscle (Pistacia lentiscus).
  
2. Resum informe sobre les al·legacions de l'Ajuntament de Benissa realitzat pels autors del projecte, Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria:
  
- La justificació del camí projectat entre els dos dipòsits és permetre l'accés a les zones de treball tant per a la repoblació com per als tractaments silvícoles, tenint en compte que aquests treballs es prolongaran molt en el temps ja que s'intervindrà en les masses forestals creades. Aquests treballs no es poden afrontar amb els camins existents ja que la superfície d'actuació és molt àmplia i els treballadors no poden desplaçar-se a peu ni transportar la planta i els arreus de treball.
  
D'altra banda els camins, des del punt de vista de prevenció d'incendis, han de tenir connexió amb altres i permetre l'entrada i eixida de la forest.
  
- No sembla viable la reparació proposada del camí ramader paral·lel al barranc el Conquet ja que puja pel barranc amb un pendent pronunciat.
  
- No pareix lògic obrir un camí sense eixida per a l'ompliment del dipòsit número 2.
  
- El colorant és un accelerador de l'oxidació de la roca. Amb aquest es pretén avançar el procés natural. Només s'usarà en el desmunt, en els terraplens es realitzarà una sembra sobre malla de coco.
  
- Per al folrat del dipòsit s'utilitzarà la pedra extreta en els desmunts, i si no fóra suficient es portaria de pedreres.
  
- El cartell es canviarà de dimensions i de material. Es farà de fusta.
  
- En el llistat proposat sí que apareix Pistacia lentiscus, però no Chamaerops humilis que ja existeix a la zona, no obstant això s'introduiran alguns exemplars.
  
3. Al·legacions del col·lectiu El Runar, Associació Benissenca Antiincendis i ciutadans de Benissa:
  
- L'execució del camí comporta un impacte visual i al medi molt greu per la seua magnitud i per l'extensió espacial de la zona afectada. No queda justificada la seua execució pels següents motius:
  
- Els treballs silvícoles es localitzen en el peu de la vessant.
  
- Els dipòsits d'aigües s'ubiquen en camins existents.
  
- Els rodals més elevats no admeten l'ús de maquinària per les característiques del sòl i pendent.
  
- L'accés a la part alta es pot realitzar pels camins existents del Cau i Marnes.
  
- L'obertura de camins augmenta l'accessibilitat i per tant el risc d'incendis.
  
- El pendent longitudinal supera àmpliament el 10% indicat, fet que provoca desmunts majors i major impacte.
  
- L'examen d'alternatives és superficial i formal.
  
- Impossibilitat de consultar el projecte de repoblació i tractaments silvícoles.
  
- És preferible no produir l'impacte a proposar mesures correctores costoses i poc efectives.
  
- Les mesures correctores no indiquen el grau en què solucionen el problema.
  
- No es detecten els impactes secundaris en les matrius.
  
- El programa de vigilància i control ambiental no es detalla.
  
- Les actuacions de preparació del terreny es realitzen en l'època sensible per a aus protegides.
  
4. Resum informe sobre al·legacions del col·lectiu El Runar, Associació Benissenca Antiincendis i ciutadans de Benissa realitzat pels autors del projecte, la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria:
  
- Els treballs a realitzar presents i futurs abracen tota la superfície de la forest, de manera que l'execució del camí està justificada per a facilitar l'accés de personal i material, a més servirà per a, mitjançant l'establiment de cunetes i formigonat parcial, recollir aigües de pluja que ompliran sengles dipòsits contraincendis.
  
- La maquinària existent en l'actualitat permet l'actuació mecanitzada en zones de pendent elevat i sòls de les característiques de la zona.
  
- Els accessos del Cau i Marnes queden lluny de l'actuació, i s'haurien de realitzar llargs trajectes a peu per a l'obertura de clots i la distribució de la planta.
  
- L'obertura de camins no ha d'augmentar necessàriament el risc d'incendis en la zona si es té en compte que aquests estiguen tancats mitjançant cadenes i el trànsit restringit. A més, l'existència d'infrastructures vials provoquen discontinuïtat en les masses de vegetació i faciliten les tasques d'extinció.
  
- Els pendents mitjans per trams no superen en cap cas el 10%.
  
- En la superfície on es realitza el camí es perdrà la cobertura vegetal però en el camí no hi haurà erosió.
  
- El projecte de repoblació i tractaments silvícoles no està sotmés a avaluació d'impacte ambiental.
  
- No es pot mesurar el grau en què se soluciona el problema, es proposen mesures preventives i correctores per a la reducció dels impactes estudiats.
  
- S'han detallat els punts de control que s'estimen necessaris dins del programa de vigilància i control.
  
- Els treballs d'obertura del camí no es faran en cap cas en l'època prenupcial ni de cria de les espècies d'aus protegides si hi ha certesa de l'existència d'algun niu pròxim.
  
Afeccions legals
  
El camí projectat discorre dins de la forest d'utilitat pública número 74, la Solana.
  
El camí projectat no es troba dins de l'àmbit de cap lloc d'interés comunitari (LIC)
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
La zona en què es pretén actuar és la vessant de solana de la forest la Solana que ha sigut afectada per nombrosos incendis forestals que han conduït a la vegetació a les etapes inicials de la sèrie de vegetació de la zona. Dominen en general els matolls tipus romerar (Rosmarinus officinalis), argelagar (Ulex parviflorus), estepa negra (Cistus monspeliensis) amb abundant margalló (Chamaerops humilis) i escassa presència d'elements d'etapes posteriors: coscoll (Quercus coccifera), llentiscle (Pistacia lentiscus), arçot (Rhamnus lycioides), aladern (Rhamnus alaternus) i molt puntualment carrascar (Quercus rotundifolia). Per la zona inferior es va detectar la presència de trompera fràgil (Ephedra fragilis) i espígol dentat (Lavandula dentata), i al barranc del Fondo algun exemplar de freixe de flor (Fraxinus ornus).
  
El vessant presenta en general un pendent de moderat a abrupte, amb abundant pedregositat i afloraments rocosos, i sòl desenvolupat entre aquests afloraments per descalcificació de les calcàries.
  
La zona presenta una conca visual extrínseca molt àmplia i el terreny té una capacitat d'absorció de l'impacte baixa.
  
En la zona es van portar a terme intents de repoblació en la zona inferior de la vessant mitjançant subsolat seguint línia de màxima pendent.
  
La qualitat ambiental de la zona afectada pel camí es pot qualificar com mitjana o mitjana baixa. Els elements del medi susceptibles de veure's afectats per l'execució del camí són fonamentalment el paisatge, la vegetació, el sòl i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Es considera justificada l'alternativa elegida, el camí projectat, ja que és la que permetria afrontar els treballs tant de repoblació com silvícoles, actuals i futurs, en una superfície de forest molt àmplia, i a més compliria una funció des del punt de vista de la prevenció i l'extinció d'incendis, no només perquè serviria per a la recollida d'aigua de pluja en els dipòsits projectats contraincendis, sinó perquè a més donarien entrada i eixida a la forest i permetrien connectar amb facilitat els dos vessants d'aquesta.
  
Es considera que els treballs de repoblació plantejats comportaran una millora substancial de l'actual estat de la vegetació, i s'han plantejat amb la inclusió d'espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, utilitzant mètodes que intenten minimitzar l'impacte sobre el terreny però que al mateix temps siguen eficaços, depenent de la zona (mecanitzat mitjançant manual, sembra). Les actuacions plantejades permetran accelerar la successió vegetal, que de manera natural es preveu molt lenta en la zona. En aquest sentit també es considera justificada l'actuació plantejada.
  
En relació al camí projectat objecte de la present avaluació, s'estima que el principal impacte serà el paisatgístic. Tenint en compte l'àmplia conca visual, la baixa capacitat d'absorció de l'impacte del terreny, l'extensió de paisatge afectat i l'envergadura dels desmunts i terraplens, s'estima l'impacte paisatgístic com sever. És possible adoptar mesures correctores que reduïsquen en alguna mesura aquest impacte a mitjà termini i de manera molt important a llarg termini.
  
L'impacte sobre la vegetació i el sòl suposarà l'eliminació d'aquests elements del terreny afectat directament pel camí. L'afecció és permanent en el cas del sòl i recuperable en el cas de la vegetació només en part, sobre els terraplens generats. En aquests dos casos l'impacte s'estima de menor importància que el paisatgístic tenint en compte la superfície afectada i el valor d'aquesta.
  
L'impacte sobre la fauna, tenint en compte les característiques d'aquesta en la zona, la superfície afectada i la distància de les obres a llocs de nidificació d'espècies rellevants, es considera moderat tant durant l'execució com durant la fase de funcionament, en tenir en compte a més les mesures correctores que l'estudi proposa.
  
En conseqüència l'actuació projectada es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les següents mesures correctores:
  
Per al paisatge:
  
- Recobriment de talussos amb materials que retinguen el sòl i proporcionen, a les llavors i plantes que s'introduïsquen, una zona tova on germinar per a l'obtenció d'un tapís herbaci el més ràpidament possible, de tal manera que no hi haja ruptura de color entre la zona amb vegetació i la zona nua.
  
S'afegirà terra vegetal al terraplé, es cobrirà amb xarxa orgànica i hidrosembra.
  
- Recobriment del talús amb la vegetació de la zona.
  
- Coloració dels desmunts en pedra, de tal manera que es produïsca una sensació d'envelliment natural de la pedra.
  
Per a la fauna:
  
- Les obres s'executaran fora del període de cria de les aus rapaces presents en els voltants de la zona. Aquest període comença al gener i finalitza al juny.
  
- Cadenes a les entrades del camí per a ús exclusiu de vehicles autoritzats.
  
- Construcció de guals cada 50 metres per a evitar que els vehicles autoritzats circulen a més velocitat de la permesa.
  
- En les arquetes de les cunetes s'establiran mecanismes per a evitar l'ofegament de la fauna.
  
Per a la vegetació i el paisatge:
  
- Es planificarà una repoblació a un costat i a l'altre del camí, dissenyant-se de forma que s'aconseguisca una integració amb el paisatge.
  
Les mesures correctores s'estimen en línies generals adequades. Es considera, no obstant això, que per a reduir l'impacte paisatgístic és convenient reduir l'alçada dels talussos en desmunt augmentant-ne el pendent, i igualment és convenient realitzar proves prèvies a l'aplicació del colorant en els desmunts per a intentar aconseguir una coloració que s'integre el millor possible amb l'entorn. És important que el disseny de la repoblació en l'entorn del camí es realitze de manera que permeta a llarg termini una adequada integració paisatgística.
  
En relació amb les repoblacions previstes, s'estima que no hauria d'utilitzar-se el Celtis australis (lledoner) ja que es tracta d'un tàxon d'origen mediterrani però probablement introduït a la península ibèrica, i en conseqüència el seu ús s'estima que hauria de restringir-se a zones pròximes a poblacions o cases rurals. I igualment no hauria d'utilitzar-se Amelanchier ovalis (corner) que no es considera adequat ja que necessita zones ombrívoles i no baixa del mesomediterrani, i ens trobem en el sòl termomediterrani i en una solana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció d'un camí forestal en la forest número 74 la Solana (Benissa) al terme municipal de Benissa (Alacant), el promotor del qual és la Conselleria de Territori i Habitatge, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Condicionants per al desenvolupament de l'activitat:
  
1. En la mesura que l'estabilitat dels materials ho permeta, s'intentarà reduir l'alçada dels talussos de desmunt augmentant el seu pendent, i es deixarà la superfície tan irregular com siga possible.
  
2. Prèviament a l'aplicació del colorant s'efectuaran proves per a intentar aconseguir un color que s'integre tant com siga possible amb l'entorn.
  
3. El disseny de la repoblació en l'entorn del camí es realitzarà de manera que permeta a llarg termini l'ocultació dels desmunts. Les plantacions es faran en els terraplens si es considera necessari.
  
Tercer
  
- Es recomana no utilitzar celtis australis (lledoner) ni Amelanchier ovalis (corner) en la repoblació.
  
- Es recomana la introducció de Pistacia lentiscus (llentiscle) en la repoblació.
  
Quart
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 127/02-AIA
  
Títol: Línia aèria d'energia elèctrica de 220 kV, doble circuit, entre la ST
  
la Vall d'Uixó i la ST Segorbe
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Objecte del projecte: Línia de 220 kV doble circuit
  
Localització: Termes municipals d'Almedíjar, Azuébar, Castellnovo, Chóvar, Geldo, Soneja, Sot de Ferrer, la Vall d'Uixó (Castelló), Algar de Palancia, Alfara de Algimia, Algimia de Alfara i Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una línia de transport d'energia elèctrica de 220 kV de doble circuit, entre la subestació transformadora de la Vall d'Uixó i la subestació transformadora de Segorbe.
  
Es justifica el projecte per la necessitat d'augmentar la potència i la qualitat del servei al terme municipal Segorbe.
  
Els conductors han de ser cables d'alumini-acer tipus Duplex-Gull. La línia portarà en tota la longitud dos cables de terra, un d'acer galvanitzat de 50 mm² de secció, i l'altre serà del tipus OPGW-15 amb fibres òptiques en el nucli.
  
L'aïllament estarà constituït per una cadena de composite tipus U120RB220P+AR1.
  
Les ferramentes, mitjà d'unió del cable conductor amb la cadena d'aïlladors i d'aquesta al suport, estan dimensionades mecànicament per a suportar les càrregues màximes dels conductors i amb els coeficients de seguretat reglamentaris. El material del qual estan fetes és l'acer estampat i galvanitzat en calent com a mitjà de protecció anticorrosiva.
  
Els suports han de ser metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent, d'acer S355J2G3 i S275JR i organitzats en forma de zelosia doble. La forma ha de ser troncopiramidal des de la base al braç inferior, prismàtica des d'aquest al superior i dues caselletes en la part superior per al cable de terra.
  
Els suports que s'han triat per a aquesta línia són de la sèrie 22E110, 22E140, 22E150, 22E190, 22D180 i 22A14A.
  
2. Alternatives
  
L'àrea d'estudi que s'ha definit per a la localització del projecte inclou part de les comarques de El Alto Palancia i la Plana Baixa a Castelló i el Camp de Morvedre a Sagunt.
  
Dins d'El Alto Palancia s'inclou la part oriental del terme de Segorbe i els termes municipals complets de Castellnovo, Almedíjar, Azuébar, Chóvar, Soneja, Sot de Ferrer i Geldo. De la comarca de la Plana Baixa s'inclou el terme d'Alfondeguilla i la major part de la Vall d'Uixó.
  
De la comarca del Camp de Morvedre s'inclouen els termes d'Algar de Palancia, Alfara de Algimia i part d'Algimia de Alfara i Sagunt.
  
Dins de l'àrea d'estudi s'inclouen zones que s'inclouen en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la serra d'Espadà i la serra Calderona.
  
Les alternatives objecte d'estudi s'han seleccionat aplicant el mètode de corredors de mínim impacte ambiental.
  
Atenent al mètode de treball desenvolupat, han resultat dos corredors de menor impacte ambiental en els quals es poden establir una sèrie d'alternatives de traçat de la línia elèctrica en projecte.
  
Els dos corredors són: alternativa nord i alternativa sud. L'alternativa sud presenta dues variants: variant 1a i variant 2a amb traçats semblants diferenciant-se per la manera de salvar els sòls urbans i urbanitzable del municipi d'Algar de Palancia.
  
Les alternatives tenen punts d'inici i final les noves subestacions transformadores de la Vall d'Uixó i Segorbe.
  
L'alternativa nord i l'alternativa sud tenen en comú el traçat al terme municipal de la Vall d'Uixó que discorre per la vall de la rambla de Cerverola seguint el pas natural utilitzat també pel traçat de la carretera de CS-600 d'Algar de Palancia a la Vall d'Uixó.
  
Alternativa nord:
  
Té una longitud de 22,970 quilòmetres. Discorre en el terme de la Vall d'Uixó per la vall de la rambla de Cerverola i el barranc de la Font d'Escales, girant per aquest llit abans d'arribar a l'alt del Picaio. Continua en direcció est per camps de cultiu fins a la zona del Garroferal al nord-est del nucli urbà de Soneja. Des d'ací segueix en direcció oest creuant el riu Palància i passant pel sud del pic Gabino creua la N 234 i la via fèrria, per a girar al nord i tornar a creuar la via i la nacional i acabar en els terrenys de la subestació a l'oest de Villatorcas.
  
Alternativa sud:
  
Discorre també per la vall de la rambla Cerverola i segueix en línia recta i en direcció ENE-WSW fins a Algar de Palancia. En aquest municipi entra a la vall del riu Palància, per on discorre principalment per camps de cultiu fins a Segorbe.
  
Aquesta alternativa compta amb dues variants, que es diferencien en la manera de salvar la zona residencial de la urbanització Montes de Palancia al terme municipal d'Algar de Palancia.
  
L'alternativa 1a (té una longitud de 24,061 km) salva aquesta urbanització pel nord, entre aquesta i el nucli urbà d'Algar de Palancia, seguint un traçat paregut al del ferrocarril. La segona (amb una longitud de 24,455 km) la voreja pel sud i oest, passa per la vall del barranc d'Arguinas. Ambdues variants s'uneixen de nou a l'altura de Sot de Ferrer, seguint fins a Segorbe l'eix viari d'infrastructures de l'autovia i el ferrocarril i en paral·lel a la línia elèctrica de 66 kV que existeix entre Segorbe i Sagunt.
  
Com a conclusió en l'estudi d'alternatives s'indica que no hi ha gran diferència entre les tres alternatives a nivell ambiental. S'elegeix en l'estudi l'alternativa nord. L'elecció es fa perquè a més de ser l'alternativa amb traçat més curt, compta amb l'avantatge afegit de ser la més allunyada d'àrees habitades.
  
Les dues variants de l'alternativa sud, encara que també viables des del punt de vista dels valors naturalístics del territori, implicarien una problemàtica molt superior a l'elegida pel que fa a l'allunyament de la infrastructura dels habitatges existents.
  
Tramitació administrativa
  
Per al tram de línia elèctrica que afecta els termes municipals de la província de Castelló, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 70, d'11 de juny del 2002, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.287, de data 8 de juliol de 2002.
  
Segons certificat emés pel cap de la Unitat d'Energia i Mines durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Per al tram de la línia elèctrica que afecta a termes municipals de la província de València la informació pública ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de València de data 22 d'octubre de 2002, en el Boletín Oficial del Estado de data 9 de novembre de 2002, i en el periòdic El Mundo de data 14 d'octubre de 2002.
  
Segons escrit del director territorial del Servei Territorial d'Indústria de València, durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
Analitzada la documentació presentada i després de conéixer la zona d'afecció pels distints traçats s'observa que les alternatives plantejades, atenent als components ambientals seleccionats per al seu estudi, s'obtenen valors molt semblants. No obstant això es considera que en l'estudi d'impacte ambiental haurien d'haver tingut en compte altres paràmetres en la valoració per a determinar els corredors seleccionats.
  
Els paràmetres que es considera s'han de tenir en compte són: l'existència d'un corredor constituït per la carretera N-234, la línia de ferrocarril i la línia aèria d'alta tensió 66 kV; el grau de naturalitat o absència d'infrastructures en part del terreny definit com a àrea d'estudi; ha de valorar-se de forma adequada en l'impacte paisatgístic, a més de la proximitat a poblacions, la qualitat de les unitats ambientals, fragilitat visual, etc.
  
Totes aquestes qüestions es van plantejar com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
S'han efectuat consultes a les direccions territorials de territori i habitatge de Castelló i València; Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat; Servei de parcs Naturals, Servei de Mines.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes de què cap ressaltar:
  
- De les tres alternatives proposades dues afecten el lloc d'interés comunitari (LIC), curs mitjà del riu Palancia.
  
- L'alternativa nord s'acosta notablement al parc natural, declarat zona d'especial protecció per a les aus, de la serra d'Espadà.
  
- Hauria de seleccionar-se l'alternativa sud variant 2a que evita l'afecció a llocs d'interés comunitari.
  
- Per a evitar possibles col·lisions amb el cable de terra, hauria de senyalitzar-se aquest amb salvaocells, almenys en tot el traçat que comparteixen les tres alternatives, per tractar-se de zones de campeig de grans àguiles i corredor de pas utilitzat per les aus en les rutes migratòries.
  
- El Servei de Mines aporta una relació dels registres miners que poden veure's afectats pel traçat de la línia, tant els vigents com els caducs.
  
Afeccions legals
  
La línia elèctrica discorre per l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.
  
Part del recorregut del corredor de la línia elèctrica se situa en l'àmbit del lloc d'interés comunitari curs mitjà del riu Palància. És una zona exclusivament fluvial destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents.
  
Els hàbitats rellevants són els associats a l'ambient fluvial, entre ells els rius mediterranis amb cabal permanent amb Glaucium flavum (3250) i amb galeries de Salix i Populus alba (3280), les formacions de Nerio-Tamaricetea (92D0), les galeries de Salix i Populus (92AO) i els prats humits mediterranis del Molinio-Holoschoenion (6420).
  
Entre la fauna destacar la ictiofauna i aus com Alcedo atthis.
  
El traçat de la línia elèctrica afecta els següents camins ramaders:
  
- Assagador Reial del Collado (terme municipal de la Vall d'Uixó).
  
- Assagador de Castellnovo (terme municipal de Soneja).
  
- Assagador que marca el límit entre els termes municipals d'Algar de Palancia i Alfara de Algimia.
  
S'afectaran dues forests d'utilitat pública: Riberes del Palància en el terme de Soneja, i Bonilles i altres del terme municipal de Sagunt.
  
En el corredor o corredors de l'alternativa nord es localitzen tres punts amb valor arqueològic encara que cap d'aquests es veurà afectat directament:
  
- Terme de Soneja: la Rocha de Carlos i cova de Jallar.
  
- Terme de la Vall d'Uixó: cova de Martorell.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: geomorfologia, aire, sòl, vegetació i flora, fauna, riscos, població, planejament i usos del sòl, infrastructures, camins ramaders, patrimoni i paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
S'indica en l'estudi d'impacte ambiental que els impactes de major rellevància que generarà el projecte són l'afecció sobre la fauna i la pèrdua de qualitat visual del paisatge.
  
L'afecció sobre l'avifauna, centrada fonamentalment en la zona compresa entre la carretera comarcal C-225 i el barranc del Juncarico, s'ha considerat en l'estudi, com un impacte moderat recuperable amb la implantació de mesures correctores centrades en la instal·lació de salvaocells.
  
Respecte a l'impacte sobre el paisatge, indica l'estudi, que s'ha aconseguit reduir al màxim proposant el traçat de la línia per zones humanitzades i de baixa fragilitat ambiental. Únicament el tram que discorre entre la carretera comarcal C-225 i el barranc de Juncaricos presenta alguna fragilitat ambiental pel projecte.
  
En l'estudi es consideren compatibles els impactes generats sobre: geomorfologia, aire, fauna, riscos, planejament i usos del sòl, infrastructures, camins ramaders.
  
Com moderat l'impacte sobre la vegetació i flora, i el paisatge.
  
Com nuls o no significatius l'impacte sobre la població i sobre el patrimoni.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre d'altres, les següents:
  
- Disseny dels nous accessos procurant l'afecció a la menor superfície possible, en especial allí on els suports se situen en terrenys forestals. En aquest cas es realitzarà un minuciós estudi de manera que s'afecte el menys possible a les línies del relleu originals.
  
- Es procedirà a la restitució de les formes originals en la mesura que es puga, mitjançant la inhabilitació i la recuperació ambiental d'aquells accessos que no siguen imprescindibles per al manteniment de la instal·lació.
  
- En els llocs que siga possible s'ha de retirar la capa de sòl existent i amuntegar-a de forma adequada per a la seua utilització en les labors de restauració. Açò es realitzarà sempre que hi haja un gruix de sòl superior a 30 cm i la pedregositat siga inferior al 40%.
  
- Restitució en les zones afectades d'una capa de substrat edàfic, utilitzant el sòl retirat i arreplegat amb anterioritat, que servisca de substrat sobre el qual s'assente la coberta vegetal.
  
- El replantejament dels suports de la línia s'atendrà a afectar el mínim possible a les formacions sensibles i espècies endèmiques, de manera especial en el tram entre la C-225 i el barranc Juncaricos on hi ha una major presència de vegetació natural.
  
- Per a minimitzar l'impacte sobre la fauna s'ha d'utilitzar, en la mesura que es puga, maquinària que genere baix nivell de soroll, i les afeccions a l'hàbitat seran les mínimes procurant no alterar més de l'estrictament necessari l'estructura vegetal de la zona.
  
- No es planteja l'obertura de carrer de seguretat d'amplària constant en el traçat de la línia elèctrica, sinó únicament la poda o tala de peus d'arbratge que puguen ocasionar incendis per contacte amb la línia, i en la fase de funcionament es mantindrà la distància de seguretat d'igual forma.
  
- Senyalització dels cables de terra mitjançant salvaocells. La localització dels salvaocells es realitzarà en el tram III, en la zona compresa entre la carretera comarcal C-225 i el barranc Juncaricos.
  
- S'han d'extremar les mesures de seguretat en la manipulació d'olis lubricants i carburants utilitzats per la maquinària al servei de l'obra. Queda prohibida la manipulació de lubricants en la zona d'obres.
  
- Es complirà el que preveu la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.
  
- En els jaciments existents i pròxims al traçat de la línia elèctrica es vetlarà pel compliment de la Llei 16/1985, de Patrimoni Històric Espanyol, i de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
S'ha considerat la realització d'un pla de vigilància ambiental que inclou la fase d'obres i un any de la fase d'explotació de la línia.
  
Després de les converses i visites mantingudes amb l'empresa promotora, aquesta ens comunica la millora del traçat nord mitjançant la modificació d'aquest (variant B), en aproximadament 2,5 quilòmetres, evitant l'afecció a terreny forestal i passant a afectar a zones agrícoles.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de línia aèria d'energia elèctrica de 220 kV doble circuit, entre la ST la Vall d'Uixó i la ST Segorbe en els termes municipals d'Almedíjar, Azuébar, Castellnovo, Chóvar, Geldo, Soneja, Sot de Ferrer, la Vall d'Uixó (Castelló) i Algar de Palancia, Alfara de Algimia, Algimia de Alfara i Sagunt (València), el promotor dels quals és Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. S'admet la modificació (variant B) plantejada per a l'alternativa nord.
  
2. Es procedirà a la senyalització en tot el recorregut dels cables de terra mitjançant la instal·lació d'elements salvaocells situats cada 5 metres i a portell
  
Els elements salvaocells a utilitzar seran les tires en «X» de neopré (35 cm x 5 cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també es poden emprar espirals de color visible i dimensions de 30x100 centímetres.
  
3. Ha de respectar-se al màxim la vegetació existent (tant forestal com agrícola). Ha de prevaldre el criteri d'evitar l'afecció de masses arbrades que siga necessari talar per a la instal·lació de la línia, per tant s'han d'ubicar els suports de forma que no s'afecte espècies arbòries ni en la fonamentació ni en la posterior franja de seguretat, la qual consistirà simplement en l'eliminació d'aquells exemplars (per al cas de vegetació forestal) que afecten directament la línia i no puguen mantenir-se per altres mètodes (podes, reubicació suport, etc.), i espècies piròfites.
  
4. Atés que s'afecten diversos camins ramaders, es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.
  
5. Amb anterioritat a les obres han de comunicar-se a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial les mesures correctores adoptades per a evitar l'afecció dels hàbitats del lloc d'interés comunitari de curs mitjà del riu Palància.
  
6. El corredor elegit per a l'alternativa nord pot ser d'interés per al patrimoni històric artístic, per la qual cosa ha de realitzar-se un estudi detallat de les zones afectades per la instal·lació d'acord amb la Llei 4/1998, i si s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc, s'ha de comunicar de forma immediata a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 25 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 344/0075-DNA
  
Títol: Programa d'actuació integrada SUNP-VI Sant Josep
  
Promotor: Ajuntament de Sagunt
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del cas urbà del port de Sagunt, al costat del cementeri
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El present projecte pretén desenvolupar urbanísticament el sector Sant Josep, classificat pel planejament vigent de Sagunt com a sòl urbanitzable no programat VI. Per a això, i en compliment de les directrius establertes pel pla general d'ordenació urbana vigent, és necessari ampliar l'amplària de la ronda nord que limita el sector i el connecta amb la carretera VV-7014, amb la consegüent ocupació de sòl no urbanitzable. És aquesta ampliació la que és objecte d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. El projecte planteja l'ocupació d'una superfície de 960 metres quadrats de sòl no urbanitzable, que es motiva per la necessitat d'ampliar l'amplària de la ronda nord que limita el sector objecte d'estudi, ja que l'esmentat vial presenta actualment una amplària de 7 metres en alguns dels trams i el pla general preveu per a aquest una amplària mínima de 14 metres. Es projecta un vial de 15 metres d'amplària per coherència amb la resta de vials del pla. L'ampliació de l'esmentat vial es realitza cap al nord perquè el límit sud d'aquest es troba consolidat per edificacions. L'ampliació es justifica també per la necessitat de condicionar l'esmentat vial al trànsit de vianants i a la seua utilització per a la canalització de diferents serveis urbanístics.
  
II. La superfície total del sector és: 122.394,62 metres quadrats
  
La superfície de sòl no urbanitzable afectada és: 960 metres quadrats
  
3. Alternatives.
  
No s'han presentat alternatives de projecte. L'estudi d'impacte ambiental indica que la solució adoptada és l'única viable, i que es justifica per tractar-se d'una conseqüència derivada d'uns condicionants relatius al tipus i l'amplària de vial imposats des del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 8 de febrer de 2002, l'Ajuntament de Sagunt va remetre el certificat d'aprovació i adjudicació provisional i còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatius al programa d'actuació integrada sector SUNP-VI Sant Josep.
  
En data 19 de febrer de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Sagunt la documentació tècnica del projecte i un certificat sobre el resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, per tal de completar la documentació mínima necessària per a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 20 de febrer de 2002, l'Ajuntament de Sagunt va remetre un informe pel qual comunicava que l'estudi d'impacte ambiental no va ser sotmés a informació pública juntament amb la resta de la documentació integrant de l'esmentat programa d'actuació integrada.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.227, de 12 d'abril de 2002.
  
Durant el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental no es van presentar al·legacions a aquest, segons consta en els certificats emesos pel Servei de Gestió Administrativa de la Conselleria de Medi Ambient, de data 27 de maig de 2002, i per la Secretaria de l'Ajuntament de Sagunt, de data 8 de juliol de 2002.
  
En data 30 de juliol de 2002, es va reiterar a l'Ajuntament de Sagunt la necessitat de presentar la documentació tècnica completa del programa d'actuació integrada Sant Josep.
  
En data 30 de setembre de 2002, l'Ajuntament de Sagunt va presentar la documentació tècnica sol·licitada, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
Una vegada incoat l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, no ha sigut sol·licitada nova documentació a l'Ajuntament de Sagunt ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. L'actuació proposada no afecta cap element o espai protegit.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'actuació pretesa no produeix cap impacte sobre el patrimoni arquitectònic ni arqueològic. No obstant això, el plànol de qualificació de sòl aportat assenyala l'existència d'una zona de protecció arqueològica al centre del sector Sant Josep, objecte del programa d'actuació integrada tramitat. Per aquest motiu, i tenint en compte que la zona afectada per l'àrea de protecció arqueològica està actualment classificada com a sòl urbanitzable i que no és objecte d'estudi en el procés d'avaluació de l'impacte ambiental, a aquest respecte s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport puga establir en el marc de les seues funcions i competència en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental presentat indica que pren com a referent en la seua redacció el document «Estudi i avaluació de l'impacte ambiental de la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt», redactat per l'empresa Evren, SA. No s'adjunta còpia de l'esmentat document.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental assenyala les característiques de la unitat ambiental a la qual pertanyen els terrenys objecte d'estudi, extretes de l'estudi d'impacte ambiental del pla general. Aquestes són:
  
- Unitat ambiental: 19.M.
  
- No s'aprecien impactes actuals.
  
- Mapa geològic: quaternari ventall al·luvial.
  
- Es considera un impacte admissible per la implantació d'urbanitzacions de caràcter residencial.
  
- Matriu de les característiques afectades per les accions urbanitzadores:
  
- Qualitat del medi: mitjana.
  
- Inundabilitat: mitjana-baixa.
  
- Vulnerabilitat de l'aqüífer: mitjana.
  
- Inestabilitat: baixa.
  
- Càrrega admissible: 1-4 kg/cm².
  
3. El pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, Patricova, inclou per a la zona objecte d'estudi un risc d'inundació de grau 6 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat < 0.8 m). L'estudi d'impacte ambiental únicament indica que la zona presenta una inundabilitat mitjana-baixa, com s'ha citat en el punt anterior. A aquest respecte, és necessari establir una reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental analitza els impactes previstos sobre la població, la flora i la fauna, el sòl, l'aire i el clima, el patrimoni arquitectònic i arqueològic, i sobre el paisatge. Conclou que no s'aprecia un impacte considerable sobre els elements mediambientals afectats.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el programa d'actuació integrada SUNP-VI, Sant Josep, del municipi de Sagunt (València), promogut per l'Ajuntament de Sagunt, sempre que es desenvolupe d'acord amb la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. El promotor ha de complir les següents mesures correctores:
  
- Les restes vegetals originades amb el desbrossament i la tala de l'arbratge afectat s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa. Es prohibeix en qualsevol cas la incineració in situ d'aquests.
  
- S'ha de procedir al reg periòdic de la zona d'actuació per tal d'evitar la formació de núvols de pols amb la realització dels moviments de terres.
  
- S'ha de procedir a la reutilització de la capa de terra vegetal retirada amb el moviment de terres, per mitjà de l'ús d'aquesta a les zones enjardinades del sector o en altres zones fora de l'àmbit de la present actuació. La recollida d'aquesta es realitzarà de manera que no es perden les seues característiques edafològiques.
  
- S'ha de realitzar una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització, i cadascun d'ells ha de ser gestionat conforme a les seues característiques fisicoquímiques. Aquells que tinguen la consideració de residus inerts s'han de traslladar a abocador autoritzat.
  
- La recollida dels materials que s'han d'usar i dels residus generats s'ha de realitzar dins dels límits del sector.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.
  
- S'ha de garantir un correcte drenatge de la zona, a causa del risc d'inundabilitat existent en aquesta. S'han d'adoptar les mesures que poguera establir la Comissió Territorial d'Urbanisme en l'exercici de les seues competències.
  
II. S'ha d'elaborar un programa de vigilància ambiental. Aquest ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores proposades. Per a això es proposen, com a mínim, els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant les obres a edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control de l'eficàcia del sistema de drenatge executat.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar el tipus de control que s'ha de realitzar i la periodicitat d'aquests. També s'han de realitzar informes periòdics en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores proposades.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 248/02-AIA
  
Objecte del projecte: Embassament regulador per a reg
  
Promotor: Joaquín Fernández Juárez en representació d'Agrícola Mira Costa, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí (Alacant)
  
Localització: Polígon 7, parcel·la 29 situada al paratge Las Morenas, al terme municipal d'Almoradí (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte:
  
El projecte consisteix en la construcció d'un embassament per a reg a la finca San José d'Almoradí.
  
L'embassament és de materials solts, es troba ja construït, i cal assenyalar que hi ha discrepàncies en les dades aportades en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, ja que en el projecte que va ser redactat a l'abril de 1999 i visat al maig de 2001, figuren dades diferents pel que fa a dimensions i capacitat de l'embassament amb relació a les dades que figuren en l'estudi d'impacte ambiental d'aquest que va ser redactat i visat al març de 2002, com s'observa en les dades que es transcriuen a continuació:
  
 Dades de Dades de
  
 projectes l'estudi
  
Superfície total d'ocupació 8.400 m²(120X70) 7.580 m²
  
Talussos exteriors, pendents 1/1 1/1
  
Talussos interiors, pendents 1/ 2 (\*) 1/ 2,5
  
(\*)(en plànol figura 1/ 2,5)
  
Alçada total-profunditat 7 m 9 m
  
Capacitat total 19.000 m³ 21.114 m³
  
Capacitat útil 15.000 m³ 18.538 s
  
En el projecte no s'inclou l'estudi d'estabilitat de talussos i l'estudi del risc sísmic, ni es pressuposta cap capítol de mesures correctores.
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou en la descripció del projecte un apartat del càlcul d'estabilitat de talussos, s'aplica un valor d'acceleració sísmica bàsica de 0,11 per al municipi d'Almoradí, encara que es contradiu posteriorment ja que indica que l'acceleració bàsica és de 0'15.
  
2. Alternatives:
  
No es plantegen alternatives d'ubicació perquè l'embassament es troba ja construït.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'obres com també l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos per l'Ajuntament d'Almoradí en data 25 de juny de 2002.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.363, de 23 d'octubre de 2002. Mª Teresa Ruíz Navarro ha presentat una al·legació a aquest.
  
2. Contingut de les al·legacions presentades:
  
En extracte es refereixen als següents punts:
  
- L'embassament es troba construït i en ple funcionament des de juny de 2000 (en un altre punt indica que la construcció data de 1999).
  
- No es plantegen alternatives d'ubicació.
  
- El talús est s'assenta sobre terreny del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, i s'assenta sobre el talús d'un barranc existent, indicant que l'art. 8.2.1.4 de les normes subsidiàries assenyala que «queda prohibida qualsevol edificació en una banda de 30 metres mesurats a cada costat de l'eix dels llits, excepte autorització expressa municipal».
  
- S'enumeren diverses deficiències de l'estudi d'impacte ambiental referents d'una banda a les afirmacions errònies sobre la ubicació de l'embassament en què s'indica la llunyania del projecte a llit o zona d'avinguda d'aigües. D'altra banda, sobre el seguiment en el programa de vigilància ambiental, pel compliment impossible en haver finalitzat les obres (seguiment arqueològic, època de realització de les obres, precaucions que s'han d'adoptar en moviment de terres, etc.).
  
3. Petició d'informes sectorials:
  
Se sol·licita informe als serveis territorials de l'abans Conselleria de Medi Ambient a Alacant, a la Direcció General d'Interior i a l'Ajuntament d'Almoradí.
  
Informes sectorials
  
Es reben els informes de:
  
- Serveis territorials d'Alacant, en l'informe remés del tècnic de microreserves s'indica:
  
Afecció a espècies protegides:
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental assenyala, hi ha diverses espècies (Chamaerops hunilis, Teucrium capitatum ssp. gracilium, Thymus hyemalis) protegides per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca del 20 de desembre de 1985 (annex III).
  
Segons l'article 6 de l'esmentada ordre «les infraccions al que disposa aquesta ordre seran sancionades amb el que disposa la Llei de Monts de 8 de juny de 1957 i el reglament per a la seua aplicació de 27 de febrer de 1962».
  
- De l'Ajuntament d'Almoradí:
  
Se remet informe del tècnic municipal en el qual s'indica que la qualificació del sòl és de sòl no urbanitzable comú.
  
- De la Direcció General d'Interior:
  
Se remet informe que indica que el risc més rellevant per a les persones i els béns que puguen afectar l'embassament, o derivar-se d'aquest, és el sísmic. El municipi d'Almoradí és un dels de major perillositat sísmica de la Comunitat Valenciana, amb una acceleració sísmica de 0'15 g, segons la norma de construcció sismoresistent de 29-12-94, i amb una intensitat sísmica estable superior al grau VII MSK, per a un període de retorn de 500 anys.
  
S'indica que en el càlcul d'estabilitat de talussos de l'estudi d'impacte, es considera l'acceleració bàsica de càlcul d'Almoradí en uns casos com 0'11 g i altres com 0'15 g. Aquest últim valor és el que està determinat en la norma de construcció sismoresistent-94, que no es pot comprovar si s'ha aplicat correctament ja que els càlculs numèrics d'estabilitat de talussos no s'han inclòs en la documentació.
  
S'indica també que en cas d'ocórrer un incident en l'obra projectada, les aigües alliberades circularien amb gran energia, si bé no es localitza a la zona potencialment afectada per les aigües cap habitatge habitat, afectaria terres de cultiu i la carretera Benejúzar-Algorfa, que discorre perpendicular al sentit que prendrien les aigües en baixar.
  
Afeccions legals
  
En el planejament urbanístic d'Almoradí es troba qualificat com a sòl no urbanitzable comú, i es troba situat confrontant a barranc qualificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte:
  
Els elements que poden resultar afectats de forma significativa en el projecte són el sòl pel moviment de terres, la vegetació, la fauna i els efectes derivats del risc sísmic, ja que Almoradí correspon a una zona de risc sísmic elevat.
  
Per això resulta d'especial importància que en els càlculs del projecte s'haja considerat el risc a què està sotmés. Cal assenyalar que en la documentació del projecte no s'ha inclòs cap apartat sobre el càlcul de l'estabilitat de talussos o la consideració del risc sísmic que està sotmés, en l'estudi d'impacte ambiental que s'ha redactat amb posterioritat a l'execució de l'embassament sí s'inclou aquest capítol encara que no s'han inclòs els càlculs realitzats.
  
L'embassament és confrontant a un sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Pel que fa a l'avifauna cal assenyalar que l'embassament es troba a uns mil metres d'una zona de nidificació de les espècies de buteo buteo (aligot comú) i Circaetus gallicus (àguila marcenca), ambdós catalogades com d'interés especial en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, per la qual cosa resulta d'especial rellevància prendre mesures preventives en l'època de nidificació i mesures correctores per a facilitar l'eixida de l'embassament en cas de caiguda accidental.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Entre els impactes que s'indiquen en l'estudi cal assenyalar:
  
- Impacte sobre la hidrologia: indica que s'ha tingut en compte la ubicació perquè no interferisca sobre aigües superficials, rambles..., indicant que en la zona elegida no hi ha rambles. Aquesta apreciació és incorrecta ja que un dels talussos és confrontant a un barranc.
  
- Sobre la vegetació: s'indica que es tracta de terrenys ocupats per espècies matolls, i que l'impacte encara que irreversible serà compatible per la poca superfície que s'ha d'ocupar i les mesures correctores que s'han d'aplicar (cal assenyalar que aquestes mesures correctores són preventives i d'impossible aplicació ja que l'obra es va executar prèviament a l'estudi d'impacte ambiental). En l'informe dels serveis territorials d'Alacant s'indica que les espècies descrites en l'estudi (Chamaerops hunilis, Teucrium capitatum ssp. gracilium, Thymus hyemalis) es troben protegides per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca del 20 de desembre de 1985 (annex III).
  
- Sobre la fauna indica la inexistència d'espècies protegides, indicant que es reduiran al mínim les actuacions en èpoques de reproducció (d'impossible compliment ja que les obres es van realitzar abans).
  
- Sobre el paisatge indica que es tractaran de pal·liar els efectes negatius amb la restauració de la coberta vegetal i revegetació de talussos (que d'altra banda no s'ha realitzat de forma correcta, ja que a més de no haver realitzat amb les espècies indicades en l'estudi, ni la cobertura adequada, s'ha plantat dent de lleó que no facilita la fixació de la superfície del talús, com es comprova pels efectes d'erosió que presenta).
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Proposa mesures correctores sobre:
  
1. Precaucions durant el moviment de terres.
  
2. Restauració de coberta vegetal en els talussos exteriors de l'embassament.
  
3. Plantacions d'arbres i arbustos en contorns exteriors de l'embassament.
  
4. Època de realització de les obres.
  
5. Adequació de l'emplaçament una vegada concloses les obres.
  
Davant les mesures correctores proposades, i efectuada visita al terreny, cal formular les següents consideracions:
  
- La construcció de l'embassament és anterior a la redacció de l'estudi d'impacte ambiental. En el projecte de construcció de l'any 1999 no es fa referència al risc sísmic ni al càlcul de l'estabilitat de talussos considerat en l'execució del projecte, en aplicació de la norma de construcció sismoresistent-94.
  
- Les dades de l'embassament que figuren en l'estudi d'impacte ambiental no es corresponen amb les dades del projecte, són especialment significatius els corresponents a l'altura de l'embassament, pendent de talussos exteriors i capacitat de l'embassament.
  
- Les mesures correctores de revegetació que es proposen en l'estudi no han sigut aplicades, i altres com simetria constructiva, execució d'obres fora de període de nidificació, etcètera són d'impossible aplicació una vegada executades les obres.
  
- Hi ha deterioració per aixaragallament en la superfície dels talussos per efecte de l'erosió en no haver realitzat de forma correcta la revegetació d'aquests.
  
- El pendent del talús confrontant amb el barranc es considera excessiu per l'alçada que presenta i els riscos d'erosió que comporta. Les mesures correctores que s'aplicarien quant a disminució de l'alçada de talús o modificació de pendent d'aquest (tant per a evitar l'erosió com per a evitar l'efecte de la trencada d'aigua per una possible ruptura de l'embassament) implicarien la modificació del projecte i per tant són d'impossible aplicació ja que l'obra ja està executada.
  
Pel que es conclou que l'estudi d'impacte ambiental no s'ajusta a les dades del projecte, no compleix amb els objectius preventius i correctors dels efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, i qualsevol modificació necessària d'aquest per a garantir la seguretat de l'embassament si és procedent resultaria impossible d'executar.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I 8.e.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
No estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte d'embassament regulador de reg, situat al polígon 7, parcel·la 29, situada al paratge las Morenas del terme municipal d'Almoradí (Alacant), projecte promogut per Joaquín Fernández Juárez en representació d'Agrícola Mira Costa, SL, per considerar que, com s'indica en la part expositiva, l'estudi d'impacte ambiental no s'ajusta a les dades del projecte, no compleix amb els objectius preventius i correctors dels efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, i qualsevol modificació necessària d'aquest per a garantir la seguretat de l'embassament si és procedent resultaria impossible d'executar.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 406/0113DCH
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de la Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Xaló, Llíber, Calp i Benissa
  
Objecte projecte: Renovació de les conduccions d'aigua de la Vall de Laguar i Benigembla a Calp i Benissa
  
Localització: Als termes municipals de la Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Xaló, Llíber, Calp i Benissa (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la renovació de les conduccions d'aigua potable que abasteixen les poblacions de Calp i Benissa que tenen una antiguitat elevada en alguns casos, són de fibrociment i presenten nombroses fugues. Part del traçat seguirà l'actual i una altra part discorrerà per un nou traçat que aprofitarà en la seua major part camins existents. El sistema actual d'explotació es manté, i no es contemplen en el projecte nous sondejos ni impulsions.
  
Totes les canonades són de fosa i han d'anar soterrades amb diàmetres de 350, 400 i 500 mm, amb una amplària d'ocupació temporal de 9-12 metres i l'amplària de servitud de 3-3,4 metres per a la instal·lació de les conduccions. La longitud de canonada ha de ser de 27,170 quilòmetres per a Calp i 14,487 quilòmetres per a Benissa. Els encreuaments dels llits es faran en sifó amb excepció d'un pas sobre el riu Xaló en el qual la conducció s'adossarà al pont existent.
  
A partir de Murla les canonades dels pous de Benigembla i del sondeig d'Isbert discorren en paral·lel per la mateixa rasa fins a la zona del dipòsit del Collao.
  
S'han de portar a terme desbrossaments i excavacions, sense formació de talussos.
  
La profunditat de la rasa ha d'oscil·lar aproximadament entre 1,5 i 1,8 metres i l'amplària en superfície entre 1,5 metres en rasa normal simple i 3,5 metres en rasa doble en llit.
  
El material sobrant de l'excavació s'ha d'enviar a abocador autoritzat. No és necessari material de préstec. No pot existir parc de maquinàries sinó que les màquines s'han de disposar en l'entorn de les obres.
  
Tramitació administrativa
  
Per la Conselleria d'Infraestructures i Transport es va remetre un exemplar de l'avantprojecte i una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, com també una còpia de certificats d'informació pública en els quals s'indica que no s'han produït al·legacions, per part del Consorci per al Proveïment i Sanejament d'Aigües de la Marina Alta i la Secretaria General de la Conselleria d'Infraestructures i Transport (BOE núm. 183, de l'1 d'agost de 2002, i DOGV núm. 4.315, del 16 d'agost de 2002).
  
El promotor va remetre amb data 5 de novembre de 2003 la documentació annexa aclaridora on s'adjuntaven les modificacions que s'havien produït en el projecte, incidint especialment a reduir l'afecció en aquells trams de major interés. En relació amb el tram del Tossal del Port VPA-7 a VP-23 s'ha de realitzar de manera especial, ja que és l'accés paral·lel a la conducció. No hi ha necessitat d'obrir camí per la vessant, i es preveuen retroexcavadores sobre erugues i grues. S'han d'executar a més murs de contenció transversals i un longitudinal a la conducció, aquest últim realitzat en maçoneria.
  
Afeccions legals
  
S'encreuen diversos llits i afecta camins ramaders que en la seua major part coincideixen amb camins existents. Puntualment en algun tram del traçat s'afecta forest d'utilitat pública.
  
El traçat afecta en algun tram al lloc d'interés comunitari denominat riu Gorgos proposat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals Xarxa Natura 2000 (Acord de 10 de juliol de 2001).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
La major part del traçat discorre per camins o carreteres existents, entre, principalment, terrenys agrícoles, i en menor mesura terrenys forestals. En aquests casos es pot vore afectada una franja d'una amplària màxima de 12 metres situada en el marge dels camins. En determinades zones puntuals es travessaran terrenys forestals sense seguir cap camí.
  
Els terrenys agrícoles afectats són en la seua major part de secà: ametllers, oliveres, garrofers i vinya i en menor mesura cítrics. Els terrenys forestals presenten diverses característiques i dominen els matolls tipus romerar - argelagar i màquia tipus coscollar (Quercus coccifera) amb margalló (Chamaerops humilis) i llentiscle (Pistacia lentiscus) i els pinars de pi blanc (Pinus halepensis) sobre aquest tipus de matolls i màquia.
  
Cal destacar els següents trams en què discorrerà íntegrament afectant vegetació forestal:
  
Tram sondeig Lucifer-Arqueta de Murla:
  
- De VP 79 a VP 82: Pinar de pi blanc sobre màquia de coscoll, llentiscle i margalló.
  
- De VPA-7 a VP-23 (tossal del Port): Pinar de pi blanc sobre màquia de coscoll, llentiscle i margalló en tàlveg amb pendent acusat.
  
Tram Arqueta de Murla a Murla:
  
- De VP-105 a VP-113: vessant situat en el marge esquerre del riu Xaló de pendent acusada amb pinar. En el llit hi ha un baladrar-tamarigar.
  
Tram Benigembla - Murla:
  
- De VP-40 a VP-58: vessant amb pendent acusat i material argilós amb algeps, abancalat, amb pinar aclarit sobre matoll tipus romerar (Rosmarinus officinalis).
  
Al llarg del traçat hi ha alguns exemplars arboris de gran port: garrofera (Ceratonia siliqua), olivera (Olea europaea), pi blanc (Pinus halepensis) i carrasca (Quercus rotundifolia).
  
L'estudi proporciona informació sobre jaciments arqueològics de la zona. Existeix un jaciment a Orba i dos a Murla que podrien vore's directament afectats. Es discorre també en algun punt pròxim a altres jaciments.
  
Els elements que principalment es poden vore impactats són el paisatge, la vegetació i el sòl. El valor ambiental de la zona és mitjà en línies generals amb algun tram de major valor.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En conjunt l'impacte es pot qualificar de moderat, pel fet que discorre aprofitant camins i carreteres i afectant camps de cultiu en gran part del recorregut. No obstant això, en determinats trams, per l'orografia i per les característiques forestals de la zona, l'impacte es pot qualificar de sever. A diferència del que indica l'estudi s'estima que en determinats trams per l'amplària de la pista de treball es poden generar desmunts, que en algun cas poden tenir certa envergadura. En aquests casos l'impacte més rellevant es pot produir sobre el paisatge i la vegetació.
  
Es poden adoptar mesures preventives i correctores eficaces, que reduïsquen significativament l'impacte que es pot generar.
  
Com l'estudi reconeix en determinats trams s'afectaria algun jaciment i a més a la zona són abundants, i és necessari adoptar mesures preventives.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi i ampliació es poden destacar les següents mesures preventives i correctores:
  
- Recuperació de les zones utilitzades ocupades per instal·lacions auxiliars, que s'han d'ubicar a zones sense vegetació arbòria o arbustiva, estables, permeables i planes.
  
- Prèviament a l'inici de les obres un especialista botànic ha de realitzar visita de camp per a establir les zones amb espècies endèmiques o d'interés per a evitar danys innecessaris i establir zones que s'ha de preservar.
  
- Recuperació paisatgística: s'estableixen una sèrie de trams on s'ha de portar a terme la revegetació de la pista de treball exclosa la zona de servitud, i distingir trams de muntanya i trams de llits.
  
- Actuacions arqueològiques:
  
- Prospecció arqueològica prèvia de l'àrea abans de començar les obres, que ha de determinar les condicions o especificacions que s'han d'imposar a la llicència d'obres.
  
- Programa de supervisió i vigilància arqueològica dels moviments de terra que s'han de realitzar, per a això s'ha de contractar un arqueòleg que supervise els treballs. La seua actuació s'ha de proposar prèviament a la Conselleria de Cultura.
  
En general es consideren adequades les mesures correctores proposades, però tot i això, s'estima que han d'adoptar-se mesures addicionals per a assegurar una bona integració paisatgística de les obres i reduir l'impacte sobre la vegetació i sòls. En relació amb la possible afecció a elements del patrimoni històric, arqueològic, etnològic o paleontològic s'estimen adequades les mesures proposades amb caràcter general, però ha d'informar-se prèviament a la Conselleria de Cultura perquè determine si és necessari introduir alguna modificació o mesura addicional.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte de renovació de les conduccions d'aigua de la Vall de Laguar i Benigembla a Calp i Benissa, que discorre pels termes municipals de la Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Xaló, Llíber, Calp i Benissa (Alacant), el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, i sempre que es realitze d'acord amb la documentació presentada i els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. Amb caràcter general, en els trams forestals, tant on hi ha camí com on no hi ha, i també en aquelles zones no forestals on els marges presenten un pendent molt acusat, s'ha d'intentar reduir la pista de treball al màxim de manera que, en la mesura que es puga, es limite aquesta a l'amplària per a poder circular i treballar la maquinària i a l'amplària de la rasa, arreplegant la terra i els materials en els marges sense desbrossar i desmuntar amb aquest fi. En aquests casos, en la mesura que es puga, ha d'intentar aprofitar-se al màxim l'amplària de camins i carreteres existents.
  
2. En el tram inicial del pou de Lucifer que discorre en paral·lel al riu Girona, del VPA-1 al VP-10CP-2 no s'ha de generar terraplé cap al llit i des d'aquest punt fins al VA-4 s'ha d'intentar reduir l'afecció al baladrar del llit del jaç i s'ha de restituir la morfologia i material que el constitueix, i procedir a revegetar amb baladres.
  
3. En el tram de VP-105 a VP-113 en el marge esquerre del riu Xaló ha de reduir-se al màxim la pista de treball per a minimitzar l'envergadura del desmunt i evitar que el terraplé que puga generar-se afecte el llit. S'ha de procedir a la revegetació d'aquesta zona.
  
4. Els perfils dels desmunts, en la mesura que l'estabilitat dels materials ho permeta, s'han de deixar amb una superfície irregular.
  
5. Els materials procedents del desbrossament, en la mesura que es puga, s'han d'estendre sobre la pista de treball en aquelles zones en què el pendent siga acusat.
  
6. Les pistes de treball en terrenys forestals s'han de descompactar superficialment i en els trams de major pendent s'han de crear cavallons transversals a l'eix d'aquestes. S'han de revisar les zones previstes en la documentació presentada per a la revegetació de manera que es contemplen algunes no incloses, entre les quals han d'estar les referides en la present declaració.
  
7. En l'encreuament de llits una vegada soterrada la conducció s'ha de tornar a dipositar en la zona el material que constituïa el llit.
  
8. Les plantes que s'utilitzen en la revegetació han de ser d'una o dues sabes i no poden superar els 50 cm d'alçada, amb l'excepció de les espècies de ribera que es recomana es propaguen per estaca que s'hagen obtingut de la zona i que no superen mai els 100 cm d'alçada. El Thymus vulgaris (timó) s'ha de substituir per Rhamnus lycioides (arçot) o Juniperus oxycedrus (càdec).
  
9. La revisió de la traça pel tècnic botànic que preveu l'estudi, ha de tenir en compte la possible existència al costat d'aquesta d'exemplars de gran port de garrofers i oliveres per a intentar evitar la seua afecció. No es pot afectar la carrasca de gran port situada pròxima a l'arqueta de Murla.
  
10. S'ha de procedir a la reconstrucció dels marges de pedra afectats.
  
11. De la prospecció prèvia a la traça que realitze l'arqueòleg en relació amb els elements històrics, arqueològics, etnològics o paleontològics que puguen vore's afectats per l'actuació, ha d'informar-se a Conselleria de Cultura perquè determine les mesures que cal adoptar respecte d'això.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.