Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8265, del 03-04-2018 (2018/2062)

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/17-EAE Calp i 30/17-EAE Ontinyent.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8265

Data del DOGV
:   03-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2062


Data del document
:   14-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/17-EAE Calp i 30/17-EAE Ontinyent. [2018/2062]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/17-EAE Calp i 30/17-EAE Ontinyent.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp.  
Promotor: Ajuntament de Calp.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal de Calp (Alacant).  
Expedient: 11-2017-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp, en els termes següents:  
El 6 de febrer de 2017 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici s'acompanya del document inicial estratègic i de l'esborrany de la modificació (en suport CD i en paper) amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, per considerar l'Ajuntament que resulta aplicable el procediment simplificat. S'hi adjunta un informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 1 de febrer de 2017.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent a Calp és l'homologació global modificativa del pla general aprovada definitivament mitjançant l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant de data 28 de juliol de 1998, amb declaració d'impacte ambiental de 23 de juliol de 1998 (expedient 457/97-AIA).  
Ha patit 19 modificacions i en el seu desenvolupament s'han aprovat 10 plans parcials, dos plans de reforma interior i un pla especial de protecció arqueològica, segons la memòria de refosa del PGOU 98 de 2012 disponible en la pàgina web municipal.  
  
3. Objecte, descripció/característiques i justificació del pla  
La modificació proposada té per objecte completar la redacció de l'article 178 de les Normes urbanístiques (Obres, usos i aprofitaments realitzables amb caràcter excepcional en el sòl no urbanitzable d'especial protecció) afegint-hi un paràgraf final.  
Amb això es pretén, d'una banda, aclarir el marc jurídic de determinades infraestructures públiques emplaçades en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, que estan en funcionament i resulten necessàries per a prestar els serveis públics a què estan afectes, i d'una altra, possibilitar algunes actuacions de millora, modernització, ampliació i fins i tot la implantació d'infraestructures i serveis públics essencials o activitats d'interés general en aquest tipus de sòls.  
En la documentació es menciona que redacten la proposta els serveis tècnics municipals, arran de la petició efectuada per la Regidoria Delegada per a adaptar a la LOTUP les determinacions del PG pel que fa a usos en sòl no urbanitzable d'especial protecció, a fi de possibilitar la millora de determinades infraestructures existents en els dits sòls.  
  
Justificació  
S'assenyala que l'article 177.2 de les normes urbanístiques (NU) del PG aprovat en 1989 establia i possibilitava en el sòl no urbanitzable d'especial protecció l'ús lligat al manteniment de serveis i infraestructures, a més del cultural i recreatiu, però que amb la redacció actual de l'article 178 de les Normes urbanístiques de l'homologació global modificativa del PGOU aprovada en 1998, en el sòl no urbanitzable d'especial protecció només es possibilita l'ús cultural i recreatiu.  
Problemàtica  
Les infraestructures i serveis indicats es consideren catalogats com fora d'ordenació (esdevingut) per aplicació del que disposa l'article 192 de la LOTUP i en no preveure's en el planejament de Calp una previsió específica per a aquesta situació en sòl no urbanitzable d'especial protecció, no és possible fer obres d'ampliació i millora, només les de mera conservació.  
Abast i àmbit de la proposta  
Es proposa adaptar l'article 178 de les NU al que disposa l'article 26.c de la LOTUP, atés que resulta necessari per a l'interés públic de la població no sols la millora i modernització d'alguna d'aquestes instal·lacions, sinó que en algun cas pot ser necessària la seua ampliació o implantació, evidentment després de la tramitació administrativa mediambiental i paisatgística necessària prèvia per a dur a terme qualsevol actuació en el sòl classificat com a no urbanitzable i qualificat d'especial protecció.  
S'especifica que l'àrea objecte de la modificació que es proposa se circumscriu al sòl classificat i qualificat com a no urbanitzable d'especial protecció i que la documentació gràfica no es modifica. No s'aporten plans d'ordenació. El pla presentat, en el qual es localitzen les parcel·les de les instal·lacions existents que resultaran afectades, es considera de caràcter informatiu. No hi apareix el terme municipal complet amb la totalitat del sòl no urbanitzable protegit.  
Les infraestructures i serveis públics existents en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, enumerades segons el pla informatiu (identificat com situació d'infraestructures) són les següents:  
1. Dessaladora Aigües de Calp. Planta construïda en els anys 90.  
2. Pous. Es fa referència a la Resolució de 22 de març de 2016, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de concessió d'un aprofitament d'aigües subterrànies format per quatre pous situats en el barranc Salat amb destinació a l'abastiment de la població de Calp.  
  
3. Nau existent. També dels anys 90, destinada en l'actualitat a magatzem de material de platges per l'Ajuntament.  
4. Gossera. Es tracta d'una instal·lació municipal que funciona aproximadament des dels anys 70, i que va ser remodelada en els 90; actualment es presta aquest servei.  
5. Depòsit d'aigua potable Oltà i conduccions d'abastiment a la població (construcció aproximada de 1960).  
Excepte les conduccions d'abastiment, les infraestructures mencionades estan localitzades en el pla aportat. La dessaladora se situa al costat del barranc Salat a l'oest de l'AP-7 (parcel·la 11 polígon 1); els pous 1, 2 i 4 es localitzen en el llit, en les proximitats de la dessaladora; el pou núm. 3, aigües amunt, en el límit del terme municipal amb Benissa. Les parcel·les en què s'ubiquen la nau magatzem i la gossera estan a l'est de l'AP-7 i al nord de la N-332, contigües amb un camí que, des de la N-332, els dóna accés (corresponen respectivament a les parcel·les 42 i 101 del polígon 1 de rústica).  
  
  
Localització de les infraestructures i sòl no urbanitzable protegit de Calp segons visor  
Localització de les infraestructures en pla presentat  
  
  
  
La modificació de l'article 178 proposada incideix, per tant, sobre el conjunt del sòl no urbanitzable d'especial protecció, i pretén possibilitar la futura implantació de noves infraestructures o serveis, a més de l'ampliació o millora dels existents, però sense delimitar àmbits concrets.  
  
Alternatives proposades  
Alternativa 0. No realitzar cap actuació.  
Comporta que no es puguen implantar noves infraestructures i que les existents queden fora d'ordenació, sense que es permeten obres d'ampliació o millora, només les de conservació.  
Açò comportarà que no es puguen satisfer, en un futur immediat, necessitats d'interés públic. No s'especifiquen aquestes necessitats immediates.  
Alternativa 1. Revisió del pla general  
S'indica que encara que seria l'opció adequada, és una solució a llarg termini i costosa, i aquesta alternativa resulta inviable com a solució al problema.  
No s'especifiquen problemes concrets, més enllà de la problemàtica mencionada amb caràcter general.  
Alternativa 2. Proposta presentada  
És la que es preveu com la més adequada per al seu desenvolupament, per considerar-la òptima quant a tramitació i recursos.  
Amb aquesta s'aclareix el marc jurídic de les infraestructures públiques emplaçades en sòl no urbanitzable de protecció especial, actualment en ple funcionament i que resulten necessàries per a prestar els serveis públics a què estan afectes.  
  
4. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
 01.02.2017 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
10/04/17 24.01.2018  
18.05.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)   
10/04/17 31.05.2017  
05.10.2017  
15.06.2017 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (forestal, vies pecuàries)  
Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits   
(biodiversitat, hàbitats, Xarxa Natura 2000)  
10/04/17 € /-/- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ)  
10/04/17 € /-/- Ajuntament de Benissa  
10/04/17 € /-/- Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient (i altres afeccions legals)  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, segons la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
- Espais naturals protegits  
Els terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable protegit inclouen espais naturals protegits com la Zona Humida de les Salines de Calp i el Parc Natural el Penyal d'Ifac.  
En l'informe de 5 d'octubre de 2017, del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits s'assenyala, en relació amb les infraestructures, que no queden incloses en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat ni en cap dels espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa no hi comportarà afecció.  
  
- Xarxa Natura 2000 i biodiversitat  
En el sòl no urbanitzable protegit del terme alberga:  
· Espais Xarxa Natura 2000: Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) i Lloc d'Importància Comunitària (LIC) Penyal d'Ifac ES0000459 i ES5211009, Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Muntanyes de la Marina ES0000453 i Lloc d'Importància Comunitària (LIC) Serres del Ferrer i Bèrnia ES5213020.  
· Espècies catalogades: àguila de panxa blanca (vulnerable atenent el Catàleg valencià de fauna amenaçada), falcó pelegrí (Llista d'espècies silvestres en règim de protecció -LESPRE).  
· Hàbitats d'interés comunitari: 9340-Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, 6110\*-Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi, 5330-Matolls termomediterranis i preestèpics, 6220\*-Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, 6430-Megafòrbies eutròfobes higròfiles dels marges de plana i dels pisos montà a alpí, 8130-Despreniments mediterranis occidentals i termòfils, 8210-Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
  
El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet una resolució sobre valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 el 15 de juny de 2017, per considerar que la modificació no tindrà efectes apreciables sobre Xarxa Natura 2000.  
  
- Sòl forestal  
Bona part del sòl no urbanitzable protegit de Calp és sòl forestal, qualificat com a estratègic en el PATFOR. Al seu torn, en la part sud-oest d'aquest es localitza la forest d'utilitat pública Mascarat (AL 106 AL 1026).  
En l'informe emés el 31 de maig de 2017 per la corresponent secció forestal s'emet un informe favorable sobre la proposta, on s'assenyala que totes les infraestructures descrites en la proposta estan instal·lades sobre terreny forestal o hi confronten, per la qual cosa qualsevol obra de manteniment, millora o ampliació futura d'aquestes haurà de comptar amb el vistiplau previ de l'administració forestal.  
D'altra banda, segons la informació del visor cartogràfic, distintes zones de no urbanitzable protegit han patit incendis forestals de diferent entitat en els anys 1993, 1995, 1996, 1997, 1999, 2003, 2008, 2012, 2013, per la qual cosa els canvis d'ús en àrees incendiades estan subjectes al que estableix la corresponent legislació sectorial.  
  
- Vies pecuàries  
Pel sòl qualificat com a no urbanitzable protegit de Calp, o limítrofs, van distintes vies pecuàries:  
· Assagador del camí de Quisi (pròxima al barranc del mateix nom).  
  
· Assagador del camí de Teulada (al costat del sòl protegit en zona nord).  
· Assagador del camí de Calp a Moraira (al costat de Salinas).  
· Assagador del Mar (zona costanera).  
· Assagador del Salat (al costat del barranc que li dóna nom i situat en l'entorn de les actuacions a què es fa referència en el document (pous, gossera...)  
  
En l'informe mencionat en matèria forestal i de vies pecuàries, de 31 de maig de 2017, s'assenyala que el pou núm. 2, la nau magatzem i la gossera municipal confronten amb la via pecuària assagador del Salat, amb amplària legal de 8 metres sense delimitar ni amollonar, per la qual cosa l'adscripció patrimonial dels terrenys sobre els quals s'ubiquen les instal·lacions queda a resultes del que determine la futura delimitació de la via pecuària.  
  
  
- Infraestructura verda i paisatge  
De conformitat amb la LOTUP, el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística, per mitjà de la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge d'acord amb l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
Part dels terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable protegit són limítrofs amb l'àmbit del paisatge protegit de les serres de Bèrnia i Ferrer, declarat pel Decret 103/2006, de 14 de juliol, del Consell (correcció d'errades DOGV 24.07.2006).  
En el planejament vigent no hi ha una definició i caracterització de la infraestructura verda.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 24 de gener de 2018 que és previsible la incidència en el paisatge de la proposta, per la qual cosa es requereix l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística i assenyala determinades consideracions que en la seua elaboració s'hauran de tindre en compte.  
  
- Domini públic hidràulic / Recursos hídrics  
Els pous i la dessaladora als quals es fa referència en la documentació es localitzen en l'àmbit o en l'entorn pròxim del barranc Salat.  
  
Per a la protecció del domini públic hidràulic, la legislació en matèria d'aigües preveu, entre altres mesures, la subjecció dels terrenys que confronten amb llits a restriccions en una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic (que ha de quedar expedita) i en una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen.  
Estableix també que les confederacions hidrogràfiques emeten un informe previ sobre els actes i plans que les comunitats autònomes hagen d'aprovar en l'exercici de les seues competències, entre altres, en matèria de medi ambient, ordenació del territori i urbanisme, sempre que aquests actes i plans afecten el règim i l'aprofitament de les aigües continentals o els usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i policia.  
  
- Riscos ambientals i territorials  
Inundació  
La normativa urbanística del PATRICOVA prohibeix la implantació de determinats usos i infraestructures en sòl afectat per risc d'inundació.  
  
Algunes de les instal·lacions existents mencionades (pous i dessaladora) estan en l'entorn del barranc Salat.  
El Servei d'Ordenació del Territori informa el 18 de maig de 2017 que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
  
- Patrimoni cultural  
Es té constància de l'existència de multitud de jaciments catalogats al terme de Calp.  
  
- Aspectes urbanístics  
L'1 de febrer de 2017 el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant indica que el sòl no urbanitzable queda regulat en el planejament vigent en el capítol 3 (títol X) de les Normes urbanístiques, i se'n diferencien tres subtipus: SNU comú, SNU de reserva per a futurs creixements i SNU de protecció especial; informa que des del punt de vista de les competències del mencionat servei no s'adverteix que la proposta contravinga la normativa d'aplicació, i assenyala que la modificació proposada afecta l'ordenació estructural i per tant és d'aprovació autonòmica.  
  
  
Valoració  
Consultat el visor cartogràfic (atés que el pla aportat no comprén la totalitat del terme i del seu sòl no urbanitzable protegit) s'observa que únicament es delimiten determinats àmbits identificats com a domini públic marítim o hidràulic.  
En el planejament vigent no hi ha una definició i caracterització de la infraestructura verda i el sòl no urbanitzable protegit a Calp es regula, encara que aglutinant sòls amb distints usos i caràcter diferenciat, mitjançant un articulat comú que actua sobre el conjunt de terrenys, sense diferenciar àmbits o subzones.  
De la regulació establida en els articles no aportats, cal mencionar que l'article 177 de les normes urbanístiques vigents (de 1998) es remet a l'article 6 de la Llei 4/1992 per a establir les facultats i els deures dels propietaris de sòl no urbanitzable d'especial protecció, atés que l'objecte d'ordenar-ho en aquesta categoria (art. 176 NU) és el manteniment del medi natural: l'ús permés és el de producció agropecuària d'aquelles activitats que no comporten menyscabament de la qualitat del mitjà objecte de protecció.  
A més de la conservació de les instal·lacions existents que serveixen de suport per a la prestació d'alguns serveis públics, es pretén possibilitar-ne la millora i ampliació, així com la possible implantació de nous serveis públics en sòl no urbanitzable protegit. No s'especifica quins serveis i tampoc es concreta en quines àrees del sòl no urbanitzable de protecció especial podrien tindre cabuda. Tal com es proposa, incorporant un apartat a la regulació sense especificar usos ni delimitar àmbits, la modificació resulta inconcreta.  
En la DIA emesa el 23 de juliol de 1998 en la tramitació del pla s'assenyalava, respecte de la localització de distints equipaments o dotacions en sòl no urbanitzable de protecció especial (es mencionen entre altres la planta dessaladora), que la seua ubicació es feia sense que en l'estudi d'impacte ambiental, es fera «la menor anàlisi ni justificació de la seua ubicació, basant-se en criteris ambientals i estàndards sancionats pel Pla integral de residus».  
Atenent l'abast de la modificació proposada, s'ha de diferenciar entre infraestructures existents i infraestructures de nova implantació, i distingir respecte de les existents les actuacions de conservació de les de millora i fins i tot de les de possible ampliació.  
En relació amb les noves implantacions i ampliacions, s'hauria d'especificar i justificar l'ús/necessitat que es pretén atendre; l'oportunitat de la seua localització en sòl no urbanitzable protegit, basant-se en criteris ambientals, i la compatibilitat amb els usos i valors del sòl en què es proposen i dels terrenys que puguen per això resultar afectats, així com amb l'ordenació prevista en el pla vigent.  
Respecte d'això cal mencionar que en el pla informatiu aportat es grafia un viari, a priori no existent, que enllaça amb la N-332. Aquest viari, el traçat del qual coincideix en part amb un tram d'un camí existent, travessa i divideix la parcel·la de la gossera i afecta les construccions que hi ha, i resulta per tant la previsió d'ambdues dotacions incompatible.  
Atenent el que s'assenyala i vista la documentació aportada, la implantació de noves instal·lacions, fins i tot el manteniment i ampliació de les existents, a més d'analitzar i justificar la necessitat de la seua implantació en sòl protegit enfront de la seua implantació en sòl urbà, urbanitzable o no urbanitzable comú, haurà d'analitzar la compatibilitat d'aquestes amb els usos existents i amb els previstos en el pla.  
  
Per a les infraestructures públiques, la LOTUP preveu que es delimiten els àmbits afectats i la seua qualificació com a sòl dotacional atenent les categories previstes en aquesta (QI o la que corresponga) i que s'establisquen, si és el cas, els corresponents àmbits de protecció o afecció previstos o derivats de l'aplicació de les legislacions sectorials (protecció de pous, ?).  
Les actuacions que per a atendre noves necessitats, fins i tot no previstes, s'hagen d'implantar en un futur seran objecte de la corresponent modificació puntal (o pla especial) en què, a més de concretar aquestes necessitats, s'establiran les corresponents reserves de sòl per a ús dotacional, atenent l'ús a què es destinen, segons les previsions de la LOTUP i el que estableixen les corresponents legislacions sectorials. La LOTUP preveu, a més, la possible avaluació ambiental conjunta de projecte i pla.  
En relació amb les noves implantacions i amb la resta de serveis públics ja existents en el terme que requerisquen ser ampliats (o millorats) l'anàlisi d'alternatives del corresponent projecte analitzarà i justificarà, basant-se en criteris ambientals distintes alternatives, com ara:  
  
- La possible implantació sense afectar nous sòls.  
- La possible implantació afectant sòl contigu a les instal·lacions existents (ampliació).  
- La possible implantació en sòl urbà o urbanitzable, o no urbanitzable comú.  
- I, en última instància, la implantació en sòl no urbanitzable protegit.  
Haurà de quedar justificada la inviabilitat de les opcions prèvies descartades, a l'efecte de no ocupar sòls naturals innecessaris.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i el seu objecte, vistos els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el sistema d'informació territorial d'aquesta conselleria i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP, es considera que la proposta de modificació puntual D-10 del Pla general de Calp, no altera el model territorial i no comporta afecció sobre el consum de recursos, ni sobre el patrimoni natural.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei que l'esborrany de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp avaluat no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no comporta afecció sobre elements del patrimoni natural i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'una modificació menor del pla de les previstes en l'article 46.3.a i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és prou per a determinar que la modificació proposada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es proposa: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual D 10-del Pla general de Calp, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar-ne la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé hauran de complir-se les determinacions següents:  
- Sense perjudici que els projectes que puguen desenvolupar-se a l'empara de la present modificació hagen de sotmetre's, si és el cas, a avaluació d'impacte ambiental i obtindre les concessions o autoritzacions i llicències (o remetre les declaracions responsables o comunicacions prèvies) necessàries per a complir la legislació vigent, incloses les sectorials, s'incorporarà a la regulació l'exigència, en relació amb l'ampliació i la nova implantació d'actuacions, que quede justificada la impossibilitat d'ubicar-les fora del sòl no protegit, i s'analitzarà i valorarà en el corresponent projecte, basant-se en criteris ambientals, com a distintes alternatives: la possible implantació sense afectar nous sòls, la possible implantació afectant sòl contigu a les instal·lacions existents (ampliació), la possible implantació en sòl urbà o urbanitzable o no urbanitzable comú i, en última instància, la implantació en sòl no urbanitzable protegit.  
- Atenent allò que s'ha assenyalat en l'informe de 24 de gener de 2018, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual s'haurà d'emetre informe previ a l'aprovació definitiva pel mencionat servei, i s'incorporarà a la modificació les consideracions que en aquest pogueren assenyalar-se. La normativa urbanística del pla incorporarà les normes d'integració paisatgística que s'establisquen en l'estudi d'integració paisatgística i inclourà l'exigència d'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per a l'ampliació o implantació de cada infraestructura.  
- Prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament s'haurà de sol·licitar un informe en matèria de patrimoni cultural (Direcció General de Cultura i Patrimoni).  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de pla.  
  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament Ontinyent.  
Localització: Ontinyent (València).  
Núm. d'expedient: 030/7916-EIP.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, adoptats o aprovats per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per un acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, adoptats o aprovats per una administració pública, i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, en compliment dels supòsits de l'apartat 1 del dit article.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei. Tot això després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 19 de maig de 2017, va tindre entrada des del Servei Territorial d'Urbanisme de València en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, motivada per la necessitat de resoldre la problemàtica següent, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- Adaptar el contingut de l'ordenació estructural en diferents zones del terme municipal d'Ontinyent a la realitat de les instal·lacions implantades o dels projectes en fase de redacció quant a la forma, dimensions i usos dels sòls dotacionals de la xarxa primària, una vegada transcorregut un període de deu anys des de l'aprovació del pla general i constatades determinades inadequacions de l'ordenació vigent.  
  
Les dites modificacions (fins a 10) s'ubiquen en: accés Ontinyent nord, les zones d'equipaments de Sant Josep i avinguda de Torrefiel, la via pecuària de l'assagador de la Font Freda, el sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial, l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, les zones de parc públic de Fuset i Gamellons i l'equipament públic de l'alberg Perú.  
La documentació remesa en suport paper consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany del pla de la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent.  
L'1 de juny de 2017 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament d'Ontinyent (030/7906-FCD).  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Ontinyent, situat a la comarca de la Vall d'Albaida a la província de València, té una població de 35.534 habitants (segons l'IVE, 01.01.2016). La superfície del terme municipal és de 125,43 km². Se situa a una altitud de 353 msnm i a una distància de 84,4 km de València.  
Limita amb els termes municipals de Fontanars dels Alforins a l'oest; Moixent, Vallada i Aielo de Malferit al nord; Agullent a l'est, i Banyeres de Mariola, Bocairent i Alfafara, al sud.  
El terme està flanquejat per dues serralades: al nord, la Solana i al sud, l'Ombria. Ambdós tanquen una àmplia vall central que s'obri cap a l'est, on s'han desenvolupat les activitats urbanístiques, industrials i agrícoles. L'ocupació urbanística s'estén, a més de fer-ho en el propi nucli urbà, en un disseminat de segones residències prou extens i amb una densitat elevada.  
  
B.3. Planejament vigent  
El planejament urbanístic d'Ontinyent, en vigor, es defineix a través del Pla general d'Ontinyent, que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València mitjançant un acord de l'1 de desembre de 2006 i publicat en el DOGV en data 17 de maig de 2007.  
El Pla general d'ordenació urbana d'Ontinyent va ser avaluat ambientalment, per mitjà de declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicionants de data 28 de novembre de 2005 (exp. 77/9925-YAS).  
B.4. Objecte i abast de la proposta de la modificació  
El present document té per objecte iniciar el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica (EATE) de les modificacions puntuals del Pla general d'Ontinyent que afecten diverses dotacions de la Xarxa primària situades en zones diferents del territori municipal:  
  
- Accés Ontinyent nord.  
- Zones d'equipaments de Sant Josep i avinguda de Torrefiel.  
- Via pecuària de l'assagador de la Font Freda.  
- Sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial.  
- Àrea dotacional de la Ciutat del Transport.  
- Zones de parc públic de Fuset i Gamellons.  
- Equipament públic de l'alberg Perú.  
La modificació puntual del pla general es redacta a fi d'adaptar el contingut de l'ordenació estructural en aquestes zones a la realitat de les instal·lacions implantades o dels projectes en fase de redacció quant a la forma, dimensions i usos dels sòls dotacionals de la xarxa primària, una vegada transcorregut un període de deu anys des de l'aprovació del pla general i constatades determinades inadequacions de l'ordenació vigent.  
  
L'abast de les modificacions del pla general es limita, com s'ha indicat, a introduir alguns canvis puntuals per a incorporar el traçat d'alguns viaris ja construïts, adaptar els usos d'algunes reserves dotacionals, millorant-ne les condicions d'ús i funcionalitat, i incloure condicions de prevenció del risc d'inundació en part de la zona industrial. Es creen, a més, dues noves reserves dotacionals, un equipament sanitari i un parc públic. No s'afecta cap altre aspecte del planejament vigent.  
  
En el conjunt de les modificacions proposades s'incrementa el sòl dotacional públic, tant pel que fa als espais lliures com als equipaments, mentre es disminueix lleugerament el sòl privat d'ús residencial, industrial i terciari. Es disminueix, a més, lleument el sòl segellat, en reduir-se la superfície del sector 2 del sòl urbanitzable industrial.  
  
Les modificacions afecten una sèrie d'àmbits puntuals discontinus, tal com es pot veure en el pla de situació adjunt, que corresponen a la localització següent:  
- Cinc zones dotacionals, situades en la perifèria dels barris residencials, en l'accés Ontinyent nord de la CV650 (al nord-est) (M1); en el sector del depòsit duaner (al sud-oest) (M2); en el barri de Sant Josep (al sud-est) (M3); en el barri del Llombo (M9), i en l'adequació dels usos per a l'alberg Perú (M10). En tres d'aquestes es proposa una redistribució dels usos dotacionals, mentre en les altres dues es tracta de crear o ampliar una reserva dotacional.  
- Zona nord-est del polígon industrial El Pla (M4), referida a la relació amb el barranc de Matamoros en el sector El Pla 2 i en l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport (M5).  
- Zona oest del terme municipal, que afecta la via pecuària de la Font Freda (M6), en la qual es corregeix un error de traçat, i a les zones recreatives de parc públic de Gamellons (M7), de nova creació, i Fuset (M8), regulant-ne el règim d'usos d'acord amb el planejament territorial forestal.  
  
  
Les dites modificacions puntuals del pla general es tramiten a fi d'adaptar la qualificació de part del sòl dotacional de la xarxa primària als usos realment implantats o als projectes que estiguen en fase de redacció.  
El pla general conté una sèrie de determinacions sobre els usos de les zones d'equipament que no es corresponen en alguns casos amb els continguts de les instal·lacions realment executades, a la qual cosa s'afig el fet que la construcció d'algunes infraestructures viàries ha modificat els traçats inicialment previstos.  
D'aquesta manera, els canvis en el planejament es refereixen bàsicament a les determinacions gràfiques contingudes en els plans d'ordenació estructural del pla general, quant a la forma, dimensions i usos dels sòls dotacionals de la xarxa primària, encara que les seues conseqüències afecten consegüentment les magnituds arreplegades en els quadres de superfícies de la memòria de l'ordenació.  
La conveniència de realitzar aquests canvis es reforça pel fet que la construcció d'instal·lacions dotacionals ha sigut molt important en els últims anys i és previsible el seu procés de creixement durant els pròxims, especialment en matèria educativa, sanitària i administrativa, d'acord amb els objectius de l'acció urbanística municipal i la funcionalitat assignada al municipi pel planejament territorial.  
  
  
B.5. Justificació i desenvolupament de la proposta  
M1. Nou traçat de la connexió viària entre el polígon industrial El Pla i l'accés Ontinyent nord de la CV-650 i canvis en les dotacionals adjacents.  
La construcció de la connexió viària entre el polígon industrial El Pla i la carretera CV-650, conclosa a finals de l'any 2012, s'ha realitzat desplaçant la rotonda situada en la CV-650 una distància de 40 metres cap al nord respecte al traçat previst pel pla general, amb la consegüent desviació de tot el traçat de la connexió viària. Per aquesta raó s'introdueix en el pla general el traçat realment construït, així com la proposta d'ampliació de la superfície de la rotonda per a adaptar-se al conjunt de connexions prevista pel pla general. Es corregeix també l'error material de retolació en el pla que va introduir la denominació 47PRD (ús esportiu), en compte de la que ara es corregeix de 47PRV (xarxa viària) per a referir-se al nou vial.  
Com a conseqüència del desplaçament del nou vial canvien les superfícies de les reserves dotacionals situades a un costat i a l'altre del seu traçat. En el costat est disminueix la superfície de la reserva de parc públic 6bPQL, que passa de 35.256 m²s a 29.325 m²s. La superfície perduda es recupera amb l'increment de l'espai lliure 38bPJL, que passa de 7.978 m²s a 13.909 m²s, amb la finalitat de mantindre l'estàndard d'espais lliures en la zona.  
Un segon aspecte produït pel desplaçament del vial és que la reserva 6bPQL, una vegada redelimitada, ja no compleix les condicions de cercle inscrit establida per als parcs públics (passa a tindre 115 metres de diàmetre enfront dels 150 metres exigits per la legislació urbanística), per la qual cosa es modifica la seua denominació per a passar a 28bPJL (jardí públic, per al qual únicament s'exigeix un diàmetre de 25 metres), de manera coherent amb altres reserves d'espais lliures del pla general.  
  
La resta del sòl de l'àrea dotacional està qualificat actualment com a equipament assistencial de la xarxa primària, com a àrea 38aPTD. La modificació núm. 3 del pla general va establir l'ús assistencial per als terrenys com a conseqüència de la proposta existent en aquell moment per a situar-hi el nou hospital comarcal, emplaçament que ha sigut descartat posteriorment i reemplaçat per una ubicació diferent, d'acord amb els informes de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. Per aquesta raó es modifica la qualificació del sòl per a passar al dotacional múltiple, amb la denominació 38aPQM, i passa la seua superfície a la xifra de 37.967 m²s, en compte dels 40.821 m²s de l'ordenació anterior. La disminució de la superfície d'equipament es deu a l'increment del sòl ocupat pel viari.  
  
M2. Nova parcel·la d'equipament assistencial de la xarxa primària en el sector d'ús terciari del depòsit duaner, per a la construcció del nou hospital comarcal.  
La nova proposta d'ubicació de l'hospital es grafia en la parcel·la sobre la qual està redactant el projecte la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, que ja ha sigut adquirida per l'Ajuntament, en compliment del conveni subscrit per la Conselleria i l'Ajuntament i referendat pel Ple del Consell. La parcel·la està situada en el sector d'ús terciari del depòsit duaner, amb una superfície de 28.067 m²s i en la qual l'ús dotacional sanitariassistencial és ja compatible. Es crea així una nova reserva d'ús assistencial de la xarxa primària, qualificada com a PTD, tal com es reflecteix en la documentació gràfica següent:  
  
  
Els terrenys ja estan urbanitzats, disposen d'una bona accessibilitat des de la carretera CV81 (ronda sud d'Ontinyent), se situen al costat d'un important conjunt dotacional, amb l'institut d'ensenyament secundari i el poliesportiu municipal, i són immediats a l'estació del ferrocarril Xàtiva-Alcoi, en la qual ja hi ha un servei de transport públic urbà, aspectes que justifiquen la conveniència del seu emplaçament, referendat pels informes dels serveis tècnics de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública i els acords del Consell de la Generalitat.  
  
L'emplaçament previst en el planejament actualment vigent presenta condicions menys adequades quant a diversos aspectes com la distància a la població, la qualitat ambiental de l'entorn (pel veïnat a la planta depuradora), la disponibilitat de transport públic i la capacitat de trànsit del viari d'accés.  
Conseqüentment, s'inclou així mateix en la xarxa primària el vial perimetral a la parcel·la, pel seu caràcter rellevant en l'estructura viària municipal en considerar-lo directament vinculat a l'ús hospitalari, amb un àmbit de servei de nivell comarcal.  
  
M3. Usos dels equipaments de la zona dotacional de Sant Josep.  
En la zona dotacional de Sant Josep, els canvis traslladen a l'ordenació les característiques dels usos i edificacions realment implantats. En l'ordenació vigent tot el costat est es destinava a ús administratiu (PAD) mentre en la realitat s'han construït instal·lacions educativoculturals (PED), com ara la biblioteca pública i la sala multiusos. A més, s'ha creat un vial de vianants de direcció est-oest que estructura els recorreguts interiors i que no estava previst inicialment.  
  
  
Es qualifica d'aquesta manera com a equipament educativocultural (PED) una part de la parcel·la situada en el cantó nord-est de l'illa, anteriorment qualificada com a equipament administratiu (PAD), en la qual ja s'han construït la biblioteca pública i la sala multiusos (parcel·la 8gPED). La resta d'aqueixa parcel·la es qualifica com a equipament d'ús múltiple, davant de la falta de certesa sobre el seu ús final (parcel·la 8cPQM).  
Aquesta mateixa qualificació s'atorga a la parcel·la lineal redefinida en el cantó sud-est de l'illa, en la qual actualment es donen usos alternatius, com ara aparcament, fira, activitats temporals, etc.  
Addicionalment, es qualifica com a viari de vianants de la xarxa primària el realment construït que travessa l'illa d'oest a est (PRV) i la funcionalitat de la qual resulta molt útil per a organitzar els recorreguts interiors i com a connexió intermèdia amb els carrers perimetrals.  
Finalment, es regularitzen les dimensions i l'ús de la resta de les parcel·les, en les quals els usos implantats (col·legi, institut, centre de salut) corresponen als previstos en el pla general.  
  
M4. Reclassificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits de part del barranc de Matamoros en el sector industrial El Pla 2.  
  
El barranc de Matamoros presenta alguns problemes en la seua relació amb la zona industrial del polígon industrial El Pla. D'una banda, l'ampliació del polígon en el sector 2 de sòl urbanitzable qualifica en el pla general com a zona verda una porció de la superfície ocupada actualment pel llit del barranc. D'altra banda, una part del primitiu llit ha sigut substituïda per un col·lector soterrat, de 2 metres de diàmetre, secció que es considera insuficient segons els càlculs hidrològics actuals. En el PATRICOVA s'assenyala l'existència de perillositat de nivell 3 i risc d'inundació mitjà.  
  
  
1. Per aquesta raó es proposa la modificació del sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial per mitjà de la reclassificació de part del seu àmbit com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, amb la finalitat de preservar i ampliar el traçat del llit obert del barranc de Matamoros. Com es pot veure en les imatges adjuntes el nou sòl reservat per al llit és molt superior a l'ocupat pel llit actual a fi de permetre un tractament naturalitzat en aquest tram. Disminueix per tant la superfície del sector El Pla 2 de sòl urbanitzable industrial en una xifra de 13.544 m²s.  
  
2. Així mateix, s'imposa la condició que la urbanització del sector inclourà la construcció d'una canalització perimetral de desviació del barranc des del límit del terme municipal, al costat de l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, fins al llit obert situat al nord del sector, de manera que es complemente el cabal d'evacuació de la conducció existent actualment.  
3. Pel que fa a l'ordenació detallada del sector, es modifica la situació de l'espai lliure de la xarxa secundària, que ocupava anteriorment la major part del sòl desclassificat com a urbanitzable, situant-la a un costat i a l'altre del llit del barranc.  
D'aquesta manera, en l'article 1.36. Altres condicions dels programes de les normes urbanístiques del pla general s'estableix la condició següent:  
«La urbanització del sector El Pla 2 de sòl urbanitzable industrial haurà d'incloure la construcció d'una conducció perimetral de desviació del barranc des del límit del terme municipal, al costat de l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, fins al llit obert situat al nord del sector. Aquesta conducció, a cel obert o subterrània, haurà d'obtindre l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.»  
  
Addicionalment, tal com s'arreplega en l'apartat següent, en el sector de la Ciutat del Transport, fins al moment en què es realitzen les obres anteriorment descrites, les intervencions que afecten el llit del barranc exigiran l'adopció de mesures transitòries que garantisquen la prevenció dels riscos d'inundació, amb l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
M5. Condicions d'urbanització i règim d'usos en l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport.  
L'àrea dotacional de la Ciutat del Transport estava regulada inicialment pel Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic de la Ciutat de Transport, les determinacions del qual van ser arreplegades com a planejament assumit per l'article 1.14 de les normes urbanístiques del pla general. En l'ordenació vigent no s'arreplega cap tipus de determinació sobre el tractament del barranc de Matamoros, i s'accepta implícitament l'adequació de la canalització subterrània construïda que, no obstant això, els càlculs hidrològics actuals consideren insuficient. Els canvis es refereixen a dos aspectes diferents.  
1. Tal com s'ha indicat en l'apartat anterior, les condicions de prevenció del risc d'inundabilitat fan introduir en l'article 1.36. Altres condicions dels programes de les normes urbanístiques del pla general la condició següent per a les obres d'urbanització de l'àrea dotacional:  
  
«Fins al moment en què es realitzen les obres de canalització subterrània del barranc de Matamoros previstes en el sector 2 del sòl urbanitzable industrial, les intervencions que afecten el llit del barranc exigiran l'adopció de mesures transitòries que garantisquen la prevenció dels riscos d'inundació, amb la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.»  
Entre les mesures transitòries possibles està la construcció d'un depòsit d'inundació que pot ocupar part del sòl edificable, amb el consegüent desplaçament del vial que delimita l'illa pel sud per a ajustar-ho a les noves condicions d'utilització de la parcel·la.  
  
2. Un segon aspecte que afecta l'àrea dotacional està relacionat amb el règim d'usos autoritzats, en el qual es proposa precisar la compatibilitat dels usos logístics, mantenint en tot cas el domini públic del sòl i sense permetre's l'ús comercial. Es persegueix d'aquesta manera adaptar la seua regulació a les necessitats actuals del sector logístic i del transport, i potenciar la posada en ús de les parcel·les ja urbanitzades.  
Els usos permesos pel planejament vigent són els següents:  
- Ús dominant:  
Ús dotacional públic, integrat en els serveis de xarxa de transport, relacionat amb l'estacionament de vehicles industrials, vehicles per al transport de viatgers, i guarda i custòdia dels vehicles retirats pel servei de la grua.  
- Usos compatibles:  
Usos d'indústria, taller, llavada i subministrament de combustibles, així com altres subministraments per al funcionament correcte dels vehicles.  
Oficines, vinculades a l'ús dominant.  
Altres usos dotacionals públics lligats al sector del transport.  
- Usos incompatibles:  
Ús residencial en qualsevol de les seues categories. Únicament es permet l'habitatge del personal de servei de manteniment i vigilància, amb una superfície edificable no superior a 100 m² per parcel·la.  
  
La modificació consisteix a especificar en l'article 1.14 de les normes urbanístiques del pla general com a ús compatible el següent:  
«Altres usos vinculats a les xarxes de transport com l'emmagatzematge logístic, relatiu a la distribució de mercaderies tant per al trànsit nacional com per a l'internacional, sense incloure l'ús comercial».  
  
En tots els casos es mantindrà el domini públic del sòl.  
L'especificació d'aquests usos com a compatibles es justifica en la seua forta integració amb les activitats lligades al sector del transport, en l'existència d'una reserva de sòl suficient per a albergar la resta d'usos compatibles i en la conveniència de donar ús a unes instal·lacions sobre les quals ja s'ha desenvolupat el procés d'adquisició dels terrenys, la gestió i la urbanització.  
  
M6. Canvi en el traçat de la via pecuària de l'assagador de la Font Freda.  
En el sector 28 del sòl urbanitzable residencial extensiu, la modificació es deu al canvi de traçat de la via pecuària de l'assagador de la Font Freda, que desplaça el seu traçat respecte a les previsions del pla general en virtut del contingut de l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de 24 de febrer de 1999, tal com arreplega el Catàleg de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
M7. Nova àrea de parc públic de Gamellons.  
Es crea una nova àrea de parc públic de la xarxa primària en la zona recreativa de Gamellons, la propietat de la qual és pública i que ja és utilitzada com a àrea d'acampada i d'esplai pels ciutadans, i es manté la seua classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal. La superfície de la zona és de 65.564 m²s.  
Aquesta zona està arreplegada com a àrea recreativa i com a zona d'acampada en l'inventari d'instal·lacions d'ús públic de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
L'àrea recreativa de Gamellons complementa les instal·lacions públiques de l'àrea veïna de Fuset, que ja està qualificada com a parc públic de la xarxa primària.  
  
Pel que fa als usos permesos en aquesta zona, d'acord amb el que disposen els articles 24, 28 i 29 del PATFOR, s'introdueix en l'article 2.14. Espais lliures de les normes urbanístiques del pla general el text següent:  
«Les condicions funcionals i dimensionals dels espais lliures seran de manera general les determinades per la legislació urbanística aplicable. Amb caràcter específic s'estableixen les condicions següents:  
  
En les àrees de parc públic de Fuset i Gamellons es permeten els usos i instal·lacions definits pels articles 24, 28 i 29 del Pla d'acció territorial forestal. Els usos i instal·lacions permesos en cap cas faran perdre al sòl el seu caràcter forestal.»  
  
M8. Condicions del parc públic de Fuset.  
La reserva de parc públic de la xarxa primària de Fuset, delimitada pel pla general, té una superfície d'1.638.773 m²s. Encara que la major part del seu àmbit correspon a sòl forestal, inclou en la seua superfície una àrea recreativa i tres parcel·les en què els usos efectivament implantats són els esportius, destinades respectivament a circuit de motocròs, camp de tir i club de tir olímpic, activitats que en els tres casos tenen una llarga tradició en el municipi. Aquestes tres parcel·les són les identificades cadastralment com a subparcel·les 1b (circuit) i 1c (camp de tir) del polígon 23 i com a subparcel·la 10b del polígon 25 (club de tir olímpic), i corresponen a sòl de titularitat pública.  
  
La normativa del pla general no va establir una regulació específica dels usos permesos en el parc, per la qual cosa es considera convenient introduir aquesta regulació adaptada a les circumstàncies concretes del lloc. La major part de l'àmbit del parc està inclòs com a terreny forestal estratègic en l'inventari del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR), excepció feta de les parcel·les ocupades pel circuit de motocròs i el camp de tir, que no estan catalogades com a sòl forestal. A més, una part de l'àmbit del parc públic està inclosa en el paratge protegit de la serra de l'Ombria-Pou Clar, incloent-hi la parcel·la del club de tir olímpic però no les altres dues parcel·les amb ús esportiu. Finalment, la delimitació de la forest d'utilitat pública tampoc afecta cap de les tres parcel·les indicades.  
  
  
  
Per aquesta raó es regulen les condicions de la reserva de parc públic de Fuset, especificant-hi de manera general el compliment de les condicions establides pel PATFOR per a tot el sòl inclòs com a sòl forestal, la delimitació del qual no apareixia en els plans d'ordenació del pla general per tractar-se d'una redacció anterior. D'acord amb el que s'ha disposat en la normativa del Pla d'acció territorial s'introdueix en l'article 2.14 Espais lliures de les normes urbanístiques del pla general el text següent:  
«En les àrees de parc públic de Fuset i Gamellons es permeten els usos i les instal·lacions definits pels articles 24, 28 i 29 del Pla d'acció territorial forestal.  
Els usos i instal·lacions permesos en cap cas faran perdre al sòl el seu caràcter forestal.  
En el parc públic de Fuset en les parcel·les destinades actualment a ús esportiu, identificades cadastralment com a parcel·les 1b i 1c del polígon 23 i parcel·la 10b del polígon 25, es permeten els usos forestals, els dotacionals educativoculturals vinculats a la difusió dels valors del patrimoni ambiental i els usos esportius compatibles amb la protecció dels valors ambientals i paisatgístics del seu entorn. S'admeten, així mateix, fins al moment de la seua substitució, els usos actuals, i es permeten les obres de reforma i millora de les seues instal·lacions sempre que no impliquen la reconstrucció d'edificacions o l'increment de la seua superfície».  
D'aquesta manera s'imposen unes condicions més restrictives que les contingudes en la legislació urbanística valenciana amb caràcter general per a les zones verdes, tenint en compte les disposicions del Pla d'acció territorial forestal, document inexistent en el moment de redacció del pla general. Es pretén d'aquesta manera, com en el cas del veí parc públic de Gamellons, ajustar les condicions d'utilització al seu caràcter d'espai d'ús d'esplai ciutadà compatible amb la conservació dels seus valors paisatgístics i mediambientals, i s'estableix al mateix temps un règim transitori per a les activitats esportives implantades.  
  
  
M9. Ampliació de la zona dotacional educativa de l'avinguda de Torrefiel i inclusió en la xarxa preliminar.  
S'amplia la superfície de l'equipament educatiu de l'antic col·legi públic Lluís Vives, situada a l'avinguda del Comte de Torrefiel, núm. 24, per a incloure dos edificis residencials contigus. La parcel·la està situada en sòl urbà i qualificada com a equipament educativocultural de la xarxa secundària, amb una superfície actual de 5.313 m²s. Després d'haver-se traslladat el col·legi públic a un nou emplaçament, l'edifici s'ha convertit en la seu de la Universitat de València, i s'ha construït a més un nou edifici docent en la mateixa parcel·la. L'extensió prevista dels programes universitaris ha portat l'Ajuntament a iniciar els tràmits d'adquisició dels dos edificis adjacents dels números 26 i 28 de la mateixa avinguda, per mitjà de la firma d'una opció de compra als propietaris actuals. Per aquesta raó es proposa incloure aquests edificis, amb una superfície de 511 m²s, en el sòl dotacional educativocultural, integrant-ho a més en la xarxa primària de dotacions públiques pel seu caràcter rellevant en l'estructura urbanística municipal i per donar servei a un àmbit comarcal o subregional.  
  
  
M10. Condicions d'ús de l'equipament públic de l'alberg Perú.  
  
S'especifiquen les condicions d'ús de l'edifici de l'alberg Perú. Es tracta d'un edifici de propietat pública, gestionat en règim de concessió, que està protegit en el Catàleg del pla general en la categoria de protecció parcial, segons la corresponent fitxa individual de protecció que s'adjunta en la pàgina següent. En aquesta s'indica que els usos compatibles són els establits en el sòl no urbanitzable per als edificis protegits, sense especificar en quina zona de sòl no urbanitzable, per la qual cosa aquesta condició pateix una certa imprecisió, ja que l'edifici està inclòs en sòl urbanitzable i el règim del sòl no urbanitzable és molt diferent en les distintes zones.  
  
D'altra banda, el conjunt de la parcel·la situada en el sector 5 del sòl urbanitzable residencial extensiu està qualificada pel pla parcial del mencionat sector com a equipament públic d'ús educativocultural de la xarxa secundària.  
  
L'ús tradicional i característic de l'edifici, així com les seues característiques tipològiques i constructives, corresponen al l'activitat d'alberg rural, que es pot considerar inclosa en l'ús hoteler dels definits per l'article 2.5 de les normes del pla general. Actualment aquest ús es compatibilitza en la pràctica amb la realització d'actes culturals, formatius i socials.  
Tenint en compte la disparitat de criteris aplicable, es fa necessari especificar el règim d'ús compatible de l'edifici, per mitjà de la nova redacció de les condicions d'ús de l'edifici i la parcel·la en la fitxa individual del catàleg, que quedaria amb el contingut següent:  
  
«- Usos permesos per a l'equipament públic educativocultural.  
- Ús hoteler permés com a allotjament turístic rural o alberg urbà, definits per la legislació d'allotjaments turístics i establiments hotelers de la Comunitat Valenciana, incloent-hi els complementaris d'aquesta activitat, al servei exclusiu dels usuaris del servei d'allotjament.»  
  
  
Quadre resum de la proposta de modificació:  
  
 Ordenació vigent Ordenació proposada Diferència  
Equipaments públics 56.763 984.306 22.984  
Espais lliures 89.975 890.062 66.062  
Viari 23.882 27.594 3.712  
Total dotacional públic 973.404 076.962 92.758  
Solars residencials 511 0 - 511  
Solars industrials 19.332 7.172 € 12.160  
Solars terciaris 28.067 0 - 28.067  
Total dotacional públic 47.910 7.172 € 40.738  
  
  
B.6. Selecció d'alternatives proposades.  
D'acord amb la documentació presentada, a fi d'aconseguir els objectius pretesos en apartats anteriors poden preveure's les alternatives següents:  
A) Consistiria en el manteniment de la regulació actual establida pel pla general, amb els consegüents problemes d'inadequació entre el planejament i la realitat de les infraestructures i els usos dotacionals implantats o els projectes programats.  
B) Consisteix en la proposta prevista en aquest document.  
C) Altres alternatives podrien portar a plantejar de manera diferent el contingut de les modificacions proposades. En aquest cas encara que pogueren introduir-se unes matisacions diferents respecte a la proposta del document, no es considera que puga produir cap tipus de canvi respecte a les condicions de l'avaluació ambiental, territorial i estratègica.  
  
Realitzat en el document inicial estratègic el diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori i dels efectes previsibles de l'aplicació del pla en l'àmbit afectat, tenint en compte les alternatives enumerades anteriorment, es preveu l'elecció de l'alternativa denominada B, ja que permet resoldre els problemes detectats durant el període de vigència del pla general, adaptant l'ordenació a unes condicions raonables de programació, construcció i ús dels equipaments públics en el municipi.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
Atenent les 10 modificacions plantejades en total, ubicades per tot el terme municipal, en el document inicial estratègic es realitza el diagnòstic atenent a l'accessibilitat als recursos hídrics, la capacitat d'ús del sòl, els riscos sobre el territori (erosió, vulnerabilitat d'aqüífers), el risc d'inundació, així com l'afecció a les diverses figures de protecció considerades dins del terme municipal.  
   
Com siga que l'àmbit de la majoria de les modificacions està en sòls urbans o urbanitzables ja consolidats i objecte d'avaluació al seu dia, s'ha atés el risc d'inundació a considerar en la M4 i M5 (polígon industrial El Pla i Ciutat del Transport) tal com exposa el DIE d'acord amb l'afecció per perillositat d'inundació, així com la possible afecció a sòl forestal estratègic de les modificacions M7 i M8, sobre sòl no urbanitzable (qualificat com a protegit el M7 i dotacional el M8). Les dites modificacions estan també dins del paratge natural municipal Serra de l'Ombria-Pou Clar.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho consideren oportú, hi formulen suggeriments:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
01/06/17 19/01/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
01/06/17 19/01/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Infraestructura Verda i Paisatge  
01/06/17 11/07/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
01/06/17 27/06/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori. Urbanisme i Paisatge. Ordenació del Territori - ETCV  
01/06/17 05/10/17 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SDG del Medi Natural. S. d'Ordenació i Gestió Forestal  
01/06/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG de Mobilitat. Servei de Planificació.  
01/06/17 12/09/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG de Mobilitat. Servei de Mobilitat.  
01/06/17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
Direcció Territorial de València. UI Patrimoni Historicoartístic.  
01/06/17 20/07/17 Diputació de València.  
Àrea de Carreteres.  
01/06/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Comissaria d'Aigües.  
01/06/17 16/09/17 Conselleria de Sanitat i Salut Pública.  
Direcció General de Salut Pública.  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el document ambiental corresponent.  
  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzats el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquesta modificació puntual núm. 14, xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, amb aquesta es pretén desenvolupar les modificacions puntuals del Pla general d'Ontinyent que afecten diverses dotacions de la xarxa primària situades en zones diferents del territori municipal: l'accés Ontinyent nord, les zones d'equipaments de Sant Josep i l'avinguda de Torrefiel, la via pecuària de l'assagador de la Font Freda, el sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial, l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, les zones del parc públic de Fuset i Gamellons, i l'equipament públic de l'alberg Perú.  
Dita això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
- Urbanisme.  
De l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 19 de gener de 2018 es determina que, a priori, de la proposta no es deriven efectes significatius en el medi ambient, encara que no obstant això s'haurà de tindre en compte per a fases posteriors el següent:  
· Haurà de diferenciar-se en el document les modificacions que afecten l'ordenació estructural de l'ordenació detallada, de conformitat amb els articles 21 i 36 de la LOTUP.  
- A priori de la documentació aportada, les modificacions 3 i 10 afectarien l'ordenació detallada, sent competent l'ajuntament per a la seua aprovació municipal. No obstant això, en relació amb la modificació 10 es recorda que els usos previstos com a compatibles en el dotacional hauran de definir-se atenent els criteris i la classificació disposada en l'annex IV, apartat 2, punt 1.c).  
· Haurà de justificar-se el compliment del parc públic, amb una extensió mínima de 5 m² per habitant, en relació amb el total de població prevista en el planejament, de conformitat amb l'article 24.1.c de la LOTUP i l'estàndard global de zones verdes i parcs públics, no inferior a 10 m² per habitant, de conformitat amb l'article 24.3 de la LOTUP.  
  
- A més, en relació amb les modificacions 7 i 8 haurà d'adequar-se'n la denominació a la classificació i l'ús que es preveuen per als equipaments en l'annex IV, apartat 2, punt 1.c) de la LOTUP, ja que, a priori, no reuneix les condicions de parc públic previstes en la LOTUP en tractar-se ambdues zones de sòl no urbanitzable amb valors forestals a preservar.  
· Haurà d'indicar-se la titularitat del sòl i sistema de gestió previst, en particular en els nous sòls dotacionals que es proposen, com són els previstos en les modificacions 2 i 9.  
· Haurà de justificar-se en relació amb la modificació 1 l'ús dotacional múltiple que es proposa, ja que la LOTUP preveu aqueixa categoria per a aquells sòls l'ús específic dels quals es definirà després de la gestió del pla, de conformitat amb l'annex IV, apartat 2, punt 1.c de la LOTUP, ja que de la informació aportada es desprén que aqueix sòl no requereix una gestió a posteriori.  
· Haurà d'indicar-se els criteris generals per a la delimitació de les àrees de repartiment i per a l'establiment de l'aprofitament tipus en aquells sectors afectats, com són la modificació 4 (sector El Pla 2) i la modificació 5, i ajustar les seues fitxes de planejament i gestió a l'annex V de la LOTUP.  
· Haurà de justificar-se el compliment de l'article 63 de la LOTUP.  
· El disseny urbà atendrà els principis d'accessibilitat universal i de mobilitat sostenible, i afavorirà l'ús del transport públic de conformitat amb l'article 7.2.i de la LOTUP.  
· Haurà d'acompanyar-se d'informe o memòria de sostenibilitat econòmica i memòria de viabilitat econòmica, de conformitat amb l'article 22, apartats 4 i 5 del Reial decret legislatiu 7/2015, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana.  
· Haurà de tindre's en compte el Decret 74/2016, pel qual s'aprova el reglament que determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
- Planificació (Carreteres).  
L'informe del Servei de Planificació de data 29 de setembre de 2017 emet un informe desfavorable per falta d'informació, per la qual cosa per a la nova parcel·la d'equipament assistencial (hospital) haurà d'aportar-se:  
· Estudi de trànsit que analitze l'afecció a la CV-81.  
· Pla de mobilitat, que haurà de tindre l'informe del Servei de Mobilitat Urbana.  
  
- Salut Pública.  
Es rep el 16 d'agost de 2016 l'informe de la Direcció General de Salut Pública en què s'informa, entre altres qüestions, sobre el següent:  
  
· Les propostes amplien les dotacions existents respecte al pla general, per la qual cosa es considera que no afectaran de forma significativa, ja que es pretén facilitar usos d'interés d'activitats i serveis per als ciutadans.  
· Algunes de les modificacions proposades ja estan executades, per la qual cosa no s'observa afecció a la salut humana ni present ni futura.  
  
· En tot cas, s'inclouran mesures de protecció contra possibles efectes negatius sobre la salut tant en fase de construcció com de funcionament, respecte a contaminació atmosfèrica, acústica i lumínica.  
  
· Les zones destinades a equipaments dotacionals de pública concurrència hauran de garantir les correctes condicions de viabilitat dels serveis projectats, les connexions a infraestructures o serveis existents, o qualssevol que foren requerides per a les activitats projectades. Així mateix, hauran d'estar allunyades de qualsevol font d'activitat que puga implicar o generar algun factor de risc per a la salut (magatzems de substàncies perilloses, indústries i instal·lacions i fonts d'energia).  
  
  
- Ordenació del Territori - ETCV.  
En l'informe del Servei d'Ordenació del Territori en matèria d'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana de data 27 de juny de 2016, que afecta puntualment les modificacions M2 i M9, així com de forma genèrica la totalitat d'aquestes en disminuir la superfície de sòl segellat en 13.544 m²s, s'emet un informe favorable de la proposta de modificació, i es valora el següent:  
· Les modificacions s'ajusten a les propostes de l'ETCV per a l'Àrea Funcional de la Vall d'Albaida.  
· La construcció del futur hospital d'Ontinyent és una de les oportunitats que marca l'ETCV per a l'àrea funcional i per tant es considera prioritària la seua construcció.  
· Incentivar l'extensió universitària que es planteja, proposada al seu torn per l'ETCV, està en el marc de les propostes estratègiques relatives a l'activitat econòmica i la innovació dins de l'àrea funcional de la Vall d'Albaida.  
  
- Ordenació del Territori - PATRICOVA.  
L'informe d'11 de juliol de 2017 del Servei d'Ordenació del Territori respecte al compliment del PATRICOVA i les seues directrius normatives, assenyala en primera instància que les modificacions M1, M4 i M5 presenten afeccions per perillositat d'inundació d'acord amb la cartografia de PATRICOVA, si bé atesa la major escala a què està desenvolupada la cartografia del SNZI, d'acord amb l'article 10.3 de la normativa de PATRICOVA, es considerarà aquesta última, que en el cas de la modificació M1 no hi presenta afecció:  
  
En tot cas, l'informe del servei competent assenyala que d'acord amb la normativa la determinació del risc d'inundació resulta de la consideració conjunta de la perillositat d'inundació i de la vulnerabilitat de l'ús del sòl davant de les inundacions.  
Així, mentre la modificació M1 no resulta afectada per perillositat d'inundació, les modificacions M4 i M5 queden condicionades d'acord amb l'article 20 de la normativa de PATRICOVA a la verificació de la incidència de la perillositat d'inundació i l'adequació de les edificacions.  
· La modificació M4 implica un canvi en la classificació del barranc de Matamoros al seu pas pel polígon industrial El Pla 2, i reserva en els seus marges dues zones dotacionals SLJ, que s'estenen fins a la inundabilitat determinada pel PATRICOVA, per la qual cosa es disminueix la vulnerabilitat per inundació en evitar tant la urbanització del llit com la localització d'usos vulnerables en zones industrials.  
  
· La modificació M5 implica la regulació sobre el desenvolupament d'usos vulnerables davant de les inundacions de la Ciutat del Transport, per mitjà de l'exigència d'autorització preceptiva de l'organisme de Conca.  
Respecte a les activitats logístiques que es proposen com a ús compatible amb els existents, no ha de comportar un increment de risc sempre que s'adopten les mesures d'adequació previstes en tot el sector.  
  
D'altra banda, a l'organisme que instrueix l'expedient li correspon efectuar la sol·licitud de l'informe de l'Administració hidràulica regulat per l'article 14bis, apartat 5, del Reglament del domini públic hidràulic, relatiu a les limitacions als usos del sòl en la zona inundable.  
  
En conclusió, la modificació puntual està parcialment afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives de PATRICOVA.  
  
- Ordenació i Gestió Forestal.  
Es rep l'informe de 5 d'octubre de 2017, del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en el qual s'informa tant en matèria forestal com pel que fa a vies pecuàries, d'acord amb el següent:  
Secció Forestal:  
De totes les modificacions plantejades, es considera únicament que té afecció en matèries de la seua competència:  
M7 - Zona recreativa de Gamellons:  
- Atés que tan sols es tracta de crear una àrea de parc públic i atés que ja la classificació de sòl continua sent sòl no urbanitzable de protecció forestal, així com la seua caracterització com a terreny forestal estratègic PATFOR, per a qualsevol actuació en aquesta zona es necessitarà l'autorització per part de l'organisme competent autonòmic, atés que està dins de la forest d'utilitat pública núm. 12 l'Ombria.  
  
M8 - Parc públic de Fuset:  
- En la dita modificació cal el règim d'usos de la reserva de parc públic de Fuset, arreplegant la normativa del PATFOR, exceptuant-ne tres parcel·les en què hi ha actualment usos esportius, per a les quals s'estableix un règim transitori de reforma fins al moment de la seua substitució.  
- Es tracta per tant de modificar el règim d'usos de la reserva, es permeten usos i instal·lacions definits en els articles 24, 28 i 29 del PATFOR, els usos i les instal·lacions permesos, que en cap cas faran perdre al sòl el seu caràcter forestal.  
  
Vies pecuàries:  
L'informe de l'organisme competent assenyala que una de les modificacions (M6) actualitza la cartografia de vies pecuàries que arreplega el pla general al nou traçat d'un tram del cordell assagador de la Font Freda, que es va aprovar per mitjà de l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de 24 de febrer de 1999.  
- El nou traçat s'arreplega correctament amb la seua amplària legal en els plans de la proposta de modificació.  
  
- Mobilitat.  
L'informe de 12 de setembre de 2017 per part del Servei de Mobilitat Urbana, conclou que si bé el municipi d'Ontinyent compta amb un Pla de mobilitat aprovat inicialment amb data 25 de maig de 2017 en el qual s'arrepleguen els accessos per a vehicles i formes no motoritzades relatius al futur hospital comarcal, respecte al compliment de la Llei 6/2011, s'emet un informe favorable basant-se en el següent:  
  
· Als efectes de l'article 10 de la dita llei, l'única modificació rellevant proposada en relació a aquest efecte en la demanda de desplaçaments és la M2.  
· El Pla de mobilitat aprovat arreplega les actuacions necessàries per a assegurar la correcta accessibilitat a la nova ubicació de l'hospital en totes les formes de transport.  
· Aquestes determinacions hauran de ser tingudes en compte en el projecte i disseny de la parcel·la que ocuparà el mateix hospital, en la línia d'optimitzar l'accés del transport públic i de les formes no motoritzades.  
  
- Infraestructura Verda i Paisatge.  
D'acord amb l'informe de data 19 de gener de 2018 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, analitzada la documentació s'informa, entre altres a tindre en compte, sobre les qüestions següents:  
· D'acord amb el que estableix la LOTUP, la tramitació d'una modificació de planejament municipal sotmesa a avaluació ambiental estratègica simplificada que modifica l'ordenació estructural però de la qual es deriven actuacions concretes amb incidència en el paisatge, de les quals poder-ne valorar la integració paisatgística i visual, requeriria la redacció d'un estudi d'integració paisatgística d'acord amb la finalitat d'aquests, definit en l'article 6.4 de la LOTUP.  
· En l'apartat «4.3 Mesures compensatòries dels efectes sobre el medi ambient i el territori i la seua incidència sobre el canvi climàtic» del document d'inici s'indica que:  
· «L'estudi d'integració paisatgística que serà inclòs en la documentació corresponent a la tramitació urbanística de les modificacions del pla general podrà establir mesures complementàries per a evitar, reduir o corregir, si és el cas, els impactes paisatgístics i visuals identificats».  
  
· Respecte de la incidència en el paisatge de les distintes modificacions proposades, es realitzen les consideracions següents:  
· A tots els efectes, les modificacions de l'ús dotacional inicialment previst en el PG en determinats àmbits, i en especial la introducció de l'ús dotacional múltiple, i la inclusió de l'ús assistencial per a la construcció del nou hospital en un sector de caràcter terciari, tindran incidència en el paisatge de l'àmbit, ja que els requeriments morfològics i tipològics dels nous usos afectaran el caràcter i les condicions de percepció del paisatge.  
- En aquest sentit, l'estudi d'integració paisatgística haurà d'establir les mesures i condicions paisatgístiques necessàries per a la integració en el paisatge urbà de les distintes dotacions a executar o regularitzar, d'acord amb la modificació de planejament que es tramita.  
  
· Les modificacions associades en l'entorn del llit del barranc de Matamoros tindran una incidència positiva en el paisatge industrial afectat, ja que permetran, a més, la integració en l'ordenació de l'àmbit d'un element de la infraestructura verda.  
· En el mateix sentit, cal indicar el caràcter positiu de la incidència de les propostes relatives a la zona recreativa de Gamellons i en el parc públic de Fuset, sempre que el seu règim normatiu mantinga les condicions paisatgístiques de l'entorn d'elevat valor en què s'ubiquen.  
  
· Respecte de la introducció de nous usos compatibles en l'àmbit de la Ciutat del Transport i en l'alberg Perú, i com que aquests usos tindran una incidència en el paisatge semblant als de la regulació vigent en el primer cas, o estan efectivament implantats, en el segon, cal considerar que la seua incidència en el paisatge no serà significativa, sempre que es mantinguen les condicions i els paràmetres configuradors d'aqueixos àmbits de paisatge.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
Vista la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent implica un nombre de modificacions menors sobre una superfície reduïda de sòl consolidat urbà i urbanitzable, així com en sòl no urbanitzable, i incrementa en tot cas els sòls dotacionals a fi d'obtindre equipaments de diversos tipus, i també redueix la superfície de sòl segellat en el municipi, la qual cosa no comporta una incidència significativa en el model territorial; tampoc representa vulnerabilitat alguna davant de característiques naturals ni infraestructures existents ni qüestions de mobilitat, i, en definitiva, el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
  
Que de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i la cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el sistema d'informació territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent que el procediment d'avaluació simplificada és prou per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent el que estableix l'article 51.2 b) de la LOTUP, i ja que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada, així com al que estableix la legislació vigent, en els informes emesos respecte d'això i més concretament d'acord amb les determinacions següents:  
· S'hauran de tindre en compte per a l'aprovació definitiva les consideracions arreplegades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 19 de gener de 2018, a més que: d'acord amb els articles 21 i 36 de la LOTUP, per a les modificacions 3 i 10 el competent per a la seua aprovació és l'Ajuntament, ja que afecten ordenació detallada.  
  
· Prèviament a l'aprovació definitiva es redactarà un estudi d'integració paisatgística, sobre el qual haurà d'emetre un informe el servei competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge, a fi d'establir mesures complementàries per a evitar, reduir o corregir, si és el cas, els impactes paisatgístics i visuals identificats.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 31 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.