Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8003, del 20-03-2017 (2017/2018)

RESOLUCIÓ d'1 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/16-AIA Benassal.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8003

Data del DOGV
:   20-03-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/2018


Data del document
:   01-03-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/16-AIA Benassal. [2017/2018]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/16-AIA Benassal.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 119/1061-ULR.  
Títol: Perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de formacions de Juràssic Inferior al sud-est de Vilafranca.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua.  
Localització: Benassal (Castelló).  
  
En data 16 d'agost de 2016, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes (adscrit a la Direcció General de l'Aigua, òrgan substantiu), remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la necessitat de sotmetre el «projecte de perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de les formacions de Juràssic Inferior al sud-est de la localitat de Vilafranca» a avaluació d'impacte ambiental. Analitzat l'objecte del projecte, l'àmbit de l'actuació i la legislació ambiental vigent, en data 22 de setembre de 2016, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa (exp. 142/1758-XRB) que el projecte ha de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental simplificada. L'òrgan ambiental aprofita el dit informe per a descriure breument quin ha de ser el contingut del document ambiental i els principals aspectes de la seua tramitació.  
  
El dia 11 d'octubre de 2016 té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental sol·licitud del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte «perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de formacions de Juràssic Inferior al sud-est de Vilafranca».  
La sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
El projecte té per objecte definir les obres a executar per a la investigació de les possibilitats d'existència de recursos hídrics subterranis i, si és el cas, posterior explotació, per a destinar-los a la millora de l'abastiment urbà d'aigua potable a la localitat de Vilafranca (Castelló). El sondeig s'ubica en el punt de coordenades I 527.954 B 4.475.520, en el terme municipal de Benassal. La profunditat final prevista per a l'obra s'estima en uns 950 m.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. L'annex II de la LAA, inclou en el grup 3, apartat a, les perforacions profundes de més de 120 metres per a l'abastiment d'aigua, a excepció de les perforacions per a investigar l'estabilitat o l'estratigrafia dels sòls i subsòl.  
Així doncs, el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada. Aquest procediment queda regulat en la secció segona del capítol II del títol II de la LAA.  
L'òrgan ambiental determinarà d'acord amb els criteris de l'annex III, i amb les consultes a les administracions afectades, si els aspectes ambientals estan prou considerats i integrats amb la formulació d'un informe d'impacte ambiental o resulta necessari complementar l'avaluació d'impacte ambiental per mitjà de la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària que conclou amb la formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tramitació  
En data 19 d'octubre l'òrgan ambiental consulta les administracions públiques afectades i les persones interessades, i posa a la seua disposició el document ambiental del projecte. En concret es consulta la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i els ajuntaments de Benassal i Vilafranca.  
Únicament s'ha rebut en data 22 de novembre de 2016 l'informe de l'Ajuntament de Benassal, en què s'informa que «Es consideren adequats els objectius i els criteris mediambientals del projecte i, a més, es considera necessària la infraestructura per a l'abastiment d'aigua potable per a les localitats de Vilafranca i Benassal».  
  
S'aporta així mateix l'informe realitzat per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Es transcriu a continuació el contingut més important d'aquest:  
«Afecció a espais inclosos en la Xarxa Natura 2000  
El punt de sondeig es troba dins de la Xarxa Natura 2000, en concret LIC l'Alt Maestrat [?] Respecte a hàbitats i d'acord amb la cartografia interna [?], la formació vegetal majoritària són alzinars basòfils baix-aragonesos i riojans pertanyents a l'aliança Quercion ilicis Br-Bl [?], associació Quercetum rotundifoliae [?] i espècies característiques, Quercus ilex subsp. Gracilis, Teucrium charmaedrys subsp. Pinnatifidum, codi Hàbitat 834034 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
La zona concreta de sondeig té vegetació molt escassa amb dos o tres peus de Quercus ilex.  
Vist l'anterior es conclou que no hi ha afecció significativa a Xarxa Natura 2000.  
[?]No hi ha afecció a espècies de flora i fauna prioritàries ni en règim de protecció especial.  
[?]No està inclòs en cap espai de protecció especial.  
  
Afecció a vies pecuàries.  
La via pecuària denominada Assagador del Descansador del Riu Sec discorre pel centre del llit. La data d'aprovació de la classificació en el municipi de Benassal és de 22 de febrer de 1993 i la data de publicació en el DOCV de l'aprovació de la classificació de data 26 d'abril de 1993, l'amplària legal i necessària és de 20.00 m.  
Vist l'anterior i vist que la via pecuària no es troba delimitada, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Desenvolupament Rural i Canvi Climàtic, a través de la Direcció Territorial de Castelló.  
En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja hauran de tramitar en expedient separat, una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
Per tot això [?] el projecte [?] és compatible [?]. L'actuació sol·licitada queda condicionada als aspectes següents:  
1. Les restes dels elements constructius, restes de materials i formigó o qualsevol altre producte utilitzat seran retirats de la zona i depositats en abocador autoritzat i d'acord amb la normativa sectorial vigent en residus. No se'n permet l'abocament en el medi natural.  
  
2. L'accés es realitzarà per la pista forestal, no es permet la circulació de vehicles per sendes ni camp a través.  
3. En ser l'actuació immediata no està subjecta a les restriccions de nidificació de les espècies identificades en aquest informe.  
4. En el cas que s'utilitzen grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc. s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. Respecte a la via pecuària Assagador del Descansador del riu Sec, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Desenvolupament Rural i Canvi Climàtic, a través de la Direcció Territorial de Castelló. En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja, hauran de tramitar-se en expedient separat, una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
  
Aquesta actuació es considera compatible amb la normativa mediambiental constituïda pels apartats reflectits en el present informe i en les condicions exposades i, en aquest sentit pot continuar la tramitació de conformitat amb el que s'ha establit en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LAA.  
Característiques del projecte.  
L'abastiment urbà d'aigua potable en el municipi de Vilafranca s'ha realitzat històricament des de les captacions següents:  
  
- Barranc de la Parreta (terme municipal Vilafranca): dels cinc sondejos que integraven la bateria, només roman un en explotació (Parreta-5), a causa del seu envelliment.  
- Pou de la Teuleria (terme municipal Vilafranca): actualment en explotació, però amb poca aportació de volum (tan sols entre 3 i 11 % del període 2006-2015).  
- Brollador de la Tosquilla (terme municipal La Iglesuela del Cid-Terol): actualment en explotació, però amb un règim de funcionament molt variable, condicionat per les precipitacions.  
- Sondeig de Llargueres (terme municipal Benassal): també està molt condicionat pels recursos disponibles en la resta de captacions municipals i per les precipitacions. L'actual sondeig de Llargueres es troba en explotació des de l'any 2005. Té problemes de contaminació microbiològica i d'arrossegaments de fins.  
La disminució progressiva dels recursos procedents del sector de la Parreta a causa del mal estat, el poc volum existent en Teuleria i la irregularitat del funcionament del brollador de La Tosquilla i Llargueres dificulten l'abastiment al municipi de Vilafranca.  
L'emplaçament del nou sondeig proposat s'ubica als voltants de l'actual de Llargueres, a 13 metres de la ubicació actual, la qual cosa permetrà l'aprofitament de l'accés i les infraestructures d'explotació i transport existents. El subministrament elèctric arriba fins al punt del sondeig i alimenta l'electrobomba submergible. Del sondeig parteix una conducció que connecta amb el depòsit de capacitat de 330 m³. Des del depòsit es disposen dues eixides independents: una cap a la xarxa de Vilafranca i una altra cap a la xarxa de Benassal.  
La cota a què es troba el nivell piezomètric de l'aqüífer Juràssic en aquesta zona és de l'ordre dels 400 metres sobre el nivell de mar, equivalent a uns 330 metres de profunditat del sondeig. El sostre de la zona saturada s'espera trobar cap als 700 m de profunditat.  
El termini d'execució per a la construcció del nou sondeig és de 28 setmanes. El termini per a connectar el sondeig amb el sistema d'abastiment és de 6 setmanes.  
L'accés es realitza a través de la carretera CV-167, d'un camí asfaltat de 3 km i una pista (parcialment formigonada en 200 m i en determinades corbes). Aquest accés requerirà únicament treballs de desbrossament, ja que ja va ser utilitzat com a accés a l'antic sondeig de Llargueres.  
Es diferencien tres fases en el projecte:  
  
Fase de construcció.  
Les distintes operacions del procés constructiu són:  
- Perforació amb aire en circuit de circulació invers. Es recorrerà a l'ús de llot bentonític de forma puntual quan es produïsquen inestabilitats incontrolables en les parets de la perforació. Únicament, depenent de les condicions de treball, a fi de millorar l'agranat, s'injectarà un xicotet cabal d'aigua, que s'evacuaria junt amb el material sobrant.  
  
- Eixamplament de la perforació en la profunditat adequada per a la cambra de bombament.  
- Cimentació de la cambra de bombament per mitjà de lletada de ciment-bentonita distribuïda amb bomba de pistó.  
- Entubament telescòpic.  
- Injecció d'àcid clorhídric a fi d'augmentar el rendiment hidràulic de la captació.  
- Assaig de bombament per a neteja i normalització del pH i conductivitat de l'aigua extreta.  
El producte de la reacció de l'àcid clorhídric (HCl) amb el carbonat càlcic (CO3Ca) constitutiu de la roca calcària és aigua (H2O), clorur de calci (Cl2Ca) i diòxid de carboni (CO2). El clorur de calci roman en dissolució, mentre que el diòxid de carboni és evacuat a través d'una mànega flexible dins d'un bidó, perquè no es produïsquen emissions aèries del gas esmentat.  
Per a la injecció de l'àcid clorhídric cal proporcionar un tancament hermètic al sondeig per mitjà de segellament amb una tapa que incorpora tres conductes dotats de vàlvules independents. Una d'elles s'empra per a la injecció de l'àcid, una altra per a la d'aigua i la tercera per a evacuació del gas. La pressió de CO2 es controla per mitjà d'un manòmetre, procedint al seu alleugeriment en cas necessari.  
Els vehicles que han d'accedir a l'emplaçament són: camió amb sonda perforadora, camió per a transport d'equips auxiliars, màquina retroexcavadora, formigonera, camió cisterna i tancs d'aigua.  
  
L'aigua necessària en el sondeig serà aportada per tancs i emmagatzemades en depòsit de plàstic. El subministrament de combustible es realitzarà en el punt del sondeig, a través de camió auxiliar i s'emmagatzemarà en depòsits especials. La lletada de cementació se serveix directament en formigoneres i l'àcid clorhídric en cisterna, per la qual cosa no s'arrepleguen en la zona del sondeig.  
Durant el procés constructiu, l'empresa disposarà de dos equips de treball compostos per un cap de torn, un ajudant i dos peons. Ambdós equips comptaran amb la supervisió d'un capatàs. Durant les operacions de testificació geofísica intervenen un o dos operadors de l'empresa de serveis. Les operacions de cimentació i acidificació impliquen la presència de l'operador que porta la formigonera o cisterna, respectivament.  
Fase d'explotació.  
Una vegada construït el sondeig, es procedirà a la substitució de la bomba situada actualment instal·lada en l'antic sondeig per aquella altra que s'acomode a les condicions d'explotació que determine l'assaig de bombament.  
La utilització en el nou sondeig de la canonada d'impulsió, cablejat elèctric i quadre de maniobra de l'antic serà una qüestió a decidir després de conéixer els resultats del sondeig.  
Fase d'abandó  
L'abandó del pou que es pretén explotar no es preveu en la documentació remesa. Sí que es preveu l'abandó del sondeig antic de Llargueres, per a això s'extraurà la instal·lació d'impulsió i es practicarà un tancament hermètic.  
  
Ubicació dels projectes.  
El sondeig s'ubica en el terme municipal de Benassal. La superfície susceptible d'ocupació temporal és de 770 m². La distància entre l'actual sondeig i l'antic sondeig de Llargueres és de 13,30 m. La distància entre la zona d'obres i les poblacions de Vilafranca i de Benassal és d'uns 6 km i 5 km respectivament.  
Es troba en el LIC l'Alt Maestrat. Es tracta d'un sòl forestal arreplegat en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i en el PATFOR. No obstant això, el punt concret té vegetació molt escassa amb dos o tres peus de Quercus ilex (alzines).  
La via pecuària denominada Assagador del Descansador del riu Sec discorre pel centre del llit, aproximadament a uns 20 metres del punt de sondeig. La data d'aprovació de la classificació en el municipi de Benassal és de 22 de febrer de 1993 i la data de publicació en DOCV de l'aprovació de la classificació de data 26 d'abril de 1993 amplària legal i necessària és de 20.00 m.  
L'enclavament on s'executarà el projecte es troba als voltants del fons del barranc de la Fos (coincident amb la via pecuària) pel seu marge esquerre, uns 200 m aigües amunt de la seua confluència amb el barranc d'En Ramos, punt a partir del qual el curs passa a anomenar-se riu Sec. La conca vessant al barranc de la Fos a l'altura de l'emplaçament del sondeig s'estima en 38 km². El barranc de la Fos rep les aportacions dels barrancs de les Coves i de Teuleries i d'altres cursos menors tributaris pel seu marge esquerre. Es tracta d'un canal d'elevada permeabilitat.  
Els sondejos s'ubiquen en la rambla seca, replena de boles i còdols calcaris amb grau de rodament variable, flanquejada per vessants de fort pendent les superfícies dels quals es troben escampades d'arbust i vegetació de bosc baix i depòsits de col·luvions al peu d'aquestes.  
  
  
Característiques del potencial impacte.  
L'aigua evacuada aportada pel medi subterrani o, si és el cas, durant les operacions de perforació, i l'aigua de l'assaig de bombament serà evacuada al barranc de la Fos. Aquesta aigua portarà en dissolució Cl2Ca. Durant les 48 hores de bombament posterior a l'acidificació, la conductivitat de l'aigua extreta superarà els 1000 micro S/cm. La conductivitat (a causa de la presència del clorur de calci) experimentarà una progressiva normalització de manera que s'haurà completat en un 65 % després de 24 h des de l'inici del bombament i en un 85 % després de 48 hores. L'aigua bombada sol estar completament normalitzada després d'una setmana de bombament ininterromput.  
La perforació del sondeig comporta un cert volum de terreny natural triturat (estimat en 160 m³). Es proposa la seua acumulació en una bassa metàl·lica, d'on serà periòdicament retirat i traslladat fora de la zona d'obra o estés en el llit del barranc de Fos.  
Durant les operacions de construcció del sondeig es produeixen emissions gasoses al medi, procedents dels motors de combustió de la maquinària emprada. No s'emetrà el CO2 provinent de l'operació d'injecció d'àcid clorhídric, atés que està previst la seua evacuació a través d'una mànega flexible dins d'un bidó o contenidor d'aigua, impedint que es puga alliberar alguna emulsió àcida de l'aire.  
  
En tractar-se d'un sondeig encaixat en el terreny, l'impacte visual durant la fase d'explotació és pràcticament nul.  
No es preveu la generació de majors impactes en utilitzar les instal·lacions ja existents en l'actual sondeig de Llargueres.  
No obstant això, l'òrgan substantiu haurà de:  
- Comptar, si és el cas, amb les corresponents autoritzacions de l'organisme de conca.  
- Gestionar adequadament el CO2 produït en l'operació d'injecció d'àcid clorhídric.  
- Realitzar un seguiment de la qualitat de l'aigua abocada després del procés d'acidificació i de la gestió del CO2 produït en l'operació d'injecció d'àcid clorhídric.  
  
Conclusió  
Considerant les característiques i destinació dels terrenys afectats, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que estableix el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Es realitzarà una correcta gestió dels residus generats en l'obra, d'acord amb la normativa sectorial vigent en residus. No se'n permet l'abocament en el medi natural. En concret, l'òrgan substantiu vetlarà pel tractament que es done als bidons o contenidors d'aigua per a l'eliminació del CO2.  
2. L'accés es realitzarà per la pista forestal i no es permet la circulació de vehicles per sendes ni camp a través.  
3. En el cas que s'utilitzen grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc. s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4. Respecte a la via pecuària Assagador del Descansador del riu Sec, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Desenvolupament Rural i Canvi Climàtic, a través de la direcció territorial de Castelló. En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja, hauran de tramitar-se en expedient separat, una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
  
5. L'òrgan substantiu haurà de realitzar un seguiment del volum i qualitat de l'aigua abocada al barranc de la Fos durant l'execució del sondeig.  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
El «projecte de perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de les formacions de Juràssic Inferior al sud-est de la localitat de Vilafranca» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que estableix l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que estableix el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
1. Es realitzarà una correcta gestió dels residus generats en l'obra, d'acord amb la normativa sectorial vigent en residus. No se'n permet l'abocament en el medi natural. En concret, l'òrgan substantiu vetlarà pel tractament que es done als bidons o contenidors d'aigua per a l'eliminació del CO2.  
2. L'accés es realitzarà per la pista forestal i no es permet la circulació de vehicles per sengles ni camp a través.  
3. En el cas que s'utilitzen grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc. s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4. Respecte a la via pecuària Assagador del Descansador del riu Sec, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, a través de la direcció territorial de Castelló. En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja, haurà de tramitar-se en expedient separat una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
  
5. L'òrgan substantiu haurà de realitzar un seguiment del volum i qualitat de l'aigua abocada al barranc de la Fos durant l'execució del sondeig.  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i s'ha d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que siguen aplicables.  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
València, 31 de gener de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 1 de març de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.