Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8283, del 27-04-2018 (2018/3349)

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/14-AIA Cabanes.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8283

Data del DOGV
:   27-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/3349


Data del document
:   15-03-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Cabanes
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/14-AIA Cabanes. [2018/3349]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/14-AIA Cabanes.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 57/8521-DEZ.  
Projecte: Planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos.  
Localització: c/ Cuba, núm. 5, pta 4, del polígon industrial Pont de Cabanes, al terme municipal de Cabanes (Castelló).  
Promotor: Ravi Iniciativas Medioambientales, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria (s/ref. 071/13 IPPC).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perills i no perillosos, promogut per Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, i ubicat al carrer Cuba, 5, pta. 4, al polígon industrial Pont de Cabanes, al terme municipal de Cabanes (Castelló), té com a objectiu obtindre l'autorització ambiental integrada i legalitzar l'activitat gestora de residus projectada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'empresa disposa d'una parcel·la industrial amb una nau al polígon industrial Pont de Cabanes, que està urbanitzat i presenta altres construccions industrials, per la qual cosa compta amb els serveis d'abastiment d'aigua, xarxa elèctrica, xarxa de sanejament del polígon no separativa, és a dir, és un sòl urbà industrial.  
Aquesta parcel·la industrial és de forma rectangular d'uns 2.000 m² de superfície, orientada al sud-oest. La dimensió que presenta és de 120 x 16,66 m, on hi ha construïda una nau industrial de superfície de 1.332,80 m² (80 x 16,66 m), que té el tancament lateral de bloc de formigó amb coberta metàl·lica, i els extrems de la parcel·la són dues zones descobertes o patis. El pati davanter de 224,91 m² de superfície (13,5 x 16,66 m), on podran aparcar les visites, i el pati posterior de 442,32 m² de superfície (26,55 x 16,66 m). Té tanca i tancament exterior, pavimentació exterior, instal·lació de sanejament i evacuació d'aigües pluvials de l'exterior, així com de les pluvials de les cobertes (nau i marquesina del pati posterior) per mitjà de baixants adossades als pilars, que desemboquen en arquetes connectades a un col·lector de PVC sanitari (Ø 250 mm), conformant dues línies d'evacuació, una a cada costat de la nau.  
Dins de la nau hi ha una construcció d'11,2 x 7 m (78,4 m²) de dues plantes dedicades als lavabos, vestidors i, en la planta primera, per a oficines. El paviment de la nau és de formigó HN-15 de 15 cm de grossària; en totes les zones interiors sobre la solera de formigó s'ha aplicat una capa de formigó remolinat amb l'acabat de 7 mm de grossària. El paviment del pati exterior posterior és de saorres compactades al 98 % de l'assaig pròctor modificat, de 25 cm de grossària.  
El desenvolupament d'aquesta activitat projectada sobre la gestió de determinats residus perillosos (RP) i no perillosos (RNP), d'acord amb la classificació del codi LER, requereix diferents zones per a ubicar les instal·lacions destinades a les operacions d'emmagatzematge i valorització dels residus a tractar.  
L'espai disponible per a això és l'interior de la nau i el pati posterior en el qual s'ubicaran una zona amb solera de formigó armat i coberta (20 x 5m) amb una marquesina metàl·lica (panell sandvitx), amb baixants de pluvials connectades a les de la nau industrial i a la xarxa de sanejament general, destinada per a emmagatzemar residus no perillosos i envasos contaminats, i al descobert estaran les instal·lacions del procés de depuració (depòsits soterrats i altres en superfície) i un depòsit aeri de 90 m³ del sistema de protecció contra incendis.  
Inicialment el projecte planteja:  
Les operacions a realitzar, segons la Llei 22/2011, de 27 de juliol, de residus i sòls contaminats, s'enquadraran entre els tipus R3, R5, R12 €després de la valorització prèvia i inclouen de R1 a R11?, i R13 €emmagatzematge de residus per a sotmetre'ls a una valoració entre R1 i R11?, i consisteixen en les següents:  
A) Emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos.  
- Residus perillosos: s'emmagatzemen en envasos apropiats i/o en palets col·locats en estanteries metàl·liques ubicades en l'interior de la nau.  
- Residus no perillosos: s'emmagatzemen en contenidors específics per tipus de residu i s'ubiquen en una zona del pati posterior que estarà coberta amb una marquesina metàl·lica.  
- Bidons: s'emmagatzemen en cassal específic en l'interior de la nau.  
- Residus plàstics: en cassal específic en l'interior de la nau.  
- Residus sanitaris: emmagatzemats en saques de runa són col·locats en un compartiment específic amb porta (6,7 x 5,2 m) situat al fons a l'esquerra dins de la nau, separat de la resta de residus i dotat d'arreplega específica de líquids.  
- Residus perillosos de caràcter líquid: olis i residus d'oli emmagatzemats en contenidor específic i ubicat dins de la nau, i altres RP de caràcter líquid envasats i emmagatzemats en contenidors específics ubicats dins de la nau en zona dotada de cubeta de retenció de líquids.  
B) Valorització de residus perillosos i no perillosos.  
- Llavatge de bidons classificats com a perillosos i no perillosos, per mitjà d'un sistema d'aigua a alta pressió de forma manual.  
- Llavatge d'envasos de plàstic no perillosos o perillosos, principalment fitosanitaris, per mitjà d'un sistema d'aigua a alta pressió de forma manual.  
- Trituració de bidons i residus plàstics. Procés de trituració per mitjà de triturador de ganivetes a fi de produir gransa plàstica per a la venda posterior.  
- Esterilització de residus sanitaris, mitjançant l'ús d'autoclau, per a la seua gestió com a residus no perillosos. L'autoclau es col·locarà, segons el pla núm. 5, en el lateral esquerre de la nau a continuació del recinte on es depositaran les saques de runa amb els residus sanitaris perillosos.  
C) Decantació i tractament de llots.  
- Se sotmet a una decantació prèvia el llot per a recuperar aigües depurades i, posteriorment es deshidrata per mitjà d'un sistema de depuració específic.  
Els residus que seran admesos en la planta industrial per a la seua gestió s'indiquen a continuació d'acord amb el seu codi LER i les operacions de valorització sol·licitades:  
- Valorització d'envasos contaminats i no contaminats, operació tipus R3.  
12 residus de plàstic, vidre, mescla de materials, absorbents i draps de neteja. LER: 020204, 070213, 120105, 150102, 150110\*, 150202\*, 160119, 170203, 170204\*, 191204, 191211\*, 200139.  
- Decantació i deshidratació de llots no perillosos, operació tipus R5.  
11 residus entre els diferents llots, suspensions aquoses, (...) LER: 010309, 060503, 080202, 080203, 080307, 100212, 101114, 101205, 101213, 190805, 200304.  
- Condicionament previ a la valorització i/o eliminació, operació tipus R12.  
20 residus, entre envasos i no envasos de paper, de fusta, metàl·lics, compostos, de vidre, metalls (Cu, Al, Pb, Zn, Fe, Sn, acer, bronze, llautó, mescla), 1 residu perillós de procedència sanitària, (...) LER: 101208, 150101, 150103, 150104, 150105, 150106, 150107, 150203, 170201, 170202, 158585 170402, 170403, 170404, 170405, 170406, 170407, 180103\*, 200101, 200102.  
- Emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals, operació tipus R13.  
114 residus, 59 són RP i 55 RNP; constitueix un ampli grup i molt variat entre residus de minerals no metàl·lics (graves, arenes, argiles, [...]), escòries, llots i tortons de filtració, pintures, vernissos, olis, vehicles fora d'ús, bateries, equips elèctrics i electrònics, amb els següents codis LER:  
  
01 04 08 10 05 06\* 10 12 11\* 13 02 08\* 16 05 07\* 19 02 05\*  
01 04 09 10 09 03 10 12 12 13 05 06\* 16 06 01\* 19 02 07\*  
01 04 10 10 09 06 10 12 99 13 05 07\* 16 06 03\* 19 04 01  
01 04 13 10 10 03 10 13 01 13 05 08\* 16 06 04 19 11 03\*  
02 04 02 10 10 06 10 13 06 14 06 03\* 16 06 05 19 12 09  
06 03 15\* 10 11 03 10 13 10 15 01 11\* 16 07 08\* 20 01 21  
06 03 16 10 11 05 10 13 11 16 01 04 16 08 02\* 20 01 23\*  
06 04 05\* 10 11 09\* 10 13 14 16 01 07\* 16 08 07\* 20 01 25  
06 05 02\* 10 11 10 12 01 07\* 16 01 13\* 16 10 02 20 01 26\*  
08 01 11\* 10 11 11\* 12 01 09\* 16 01 14\* 16 11 05\* 20 01 35\*  
08 02 01 10 11 12 12 01 10\* 16 01 17 16 11 06 20 01 36  
08 02 99 10 11 13\* 12 01 17 16 01 20 17 03 02 20 01 99  
08 03 18 10 11 15\* 12 01 12\* 16 02 11\* 17 05 03\* 20 02 02  
08 03 99 10 11 16 13 01 10\* 16 02 13\* 17 05 08 20 03 01  
08 03 12\* 10 11 17\* 13 01 11\* 16 02 14 17 06 01\* 20 03 07  
10 02 01 10 11 19\* 13 01 12\* 16 02 15\* 17 06 04   
10 02 02 10 12 01 13 01 13\* 16 02 16 17 06 05\*   
10 02 13\* 10 12 03 13 02 05\* 16 03 03\* 17 09 04   
10 05 03\* 10 12 09\* 13 02 06\* 16 05 04\* 18 01 04   
10 05 05\* 10 12 10 13 02 07\* 16 05 06\* 18 01 09   
  
  
La quantitat de residus que s'ha estimat gestionar està en funció de les àrees de les zones establides i reflectides en el pla núm. 5, implantació general:  
- Valorització de residus plàstics i envasos contaminats: 10.000 t/any.  
- Dessecació i deshidratació de llots: 5.000 t/any.  
- Condicionament previ de residus no perillosos: 20.000 t/any.  
  
- Tractament de residus sanitaris: 1.000 t/any.  
- Emmagatzematge de RP i RNP, en general: 1.500 t/any.  
En el pla núm. 5, implantació general, es marca la distribució de les diferents zones on s'efectuaran les operacions de gestió en el lateral dret i en l'esquerre al llarg de la nau, i en el pati de darrere, i queda un espai central disponible per a accedir i transitar en l'interior.  
  
I) Admissió de residus en la instal·lació.  
Quan arriba un vehicle que transporta residus a la planta de gestió de residus es comprova, per mitjà d'inspecció visual, si de la càrrega de residus transportats és susceptible d'encaixar aquests residus en algun dels codis LER abans mencionats per a sotmetre'ls a alguna de les operacions que es realitzen en la planta; en el cas que no hi encaixen, es rebutjaran aqueixos residus.  
Els residus admesos es pesen en la bàscula i es registren en document la quantitat, les característiques, l'origen, la data d'entrada, el productor, la matrícula. Al transportista se li indica el camí dins de la nau fins a la zona d'emmagatzematge que li correspon. Tot això, segons els criteris d'admissió establits en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats.  
II) Llavatge de bidons i envasos.  
En aquesta operació de valorització de bidons i envasos es distingiran dos tipus de residus, amb procediments d'actuació diferents:  
- Envasos que han contingut plaguicides i productes fitosanitaris en general. Se'ls fa un triple llavatge amb aigua a pressió, s'inutilitzen els envasos perforant-los i s'emmagatzemen en un cassal específic les tapes i envasos a l'espera de la seua trituració.  
- Altres bidons i envasos de plàstic en general que no hagen contingut productes agroquímics o fitosanitaris, es llavaran amb aigua a pressió i s'emmagatzemaran en un cassal específic que comptarà amb un embornal per a l'arreplega de l'aigua escorreguda, connectat amb el sistema de depuració present en la instal·lació.  
III) Trituració de residus plàstics.  
La trituració de residus i envasos plàstics, una vegada nets, es farà amb un triturador de doble rotor que presenta una capacitat de trituració de 200 bidons/hora. La gransa de plàstic obtinguda, d'una grandària màxima de 50 mm, s'emmagatzemarà en cassals en l'interior de la nau a l'espera de la seua destinació a empreses de fabricants de plàstics extrudits o altres peces de plàstic.  
IV) Esterilització de residus sanitaris.  
Els residus sanitaris generats en centres, serveis i establiments sanitaris (sanitària, d'investigació, veterinària), es classifiquen en els grups I, II, III i IV. Els grups I i II, com que es consideren assimilables als residus urbans, es gestionen seguint el mateix camí que aquests. Els residus del grup III i IV han de ser gestionats de forma específica.  
  
En aquesta instal·lació es tractaran els residus del grup III, el tractament dels quals serà l'esterilització en autoclau i la posterior trituració, que adquireixen així la consideració de residus assimilables a urbans per a passar a ser gestionats en instal·lacions externes adequades per al seu tractament.  
L'emmagatzematge d'aquests residus del grup III previ al seu tractament serà en cassals situats en un compartiment específic (habitació amb una porta) per a no estar en contacte amb altres residus.  
En el pla núm. 5 d'implantació general està la zona de fitosanitaris al fons de la nau al costat esquerre, amb una instal·lació que consta, i en aquest ordre, d'un cassal d'emmagatzematge dels residus sanitaris tractats, un autoclau i l'habitació (34,57 m²) per a les saques de runes, que té el paviment amb pendent per a conduir els possibles lixiviats a la xarxa interna de la nau que els canalitza a la depuradora instal·lada en el pati on seran tractats.  
V) Condicionament previ del residu i recuperació de materials.  
  
Acceptat el residu, s'emmagatzemaran aquells residus susceptibles de ser classificats prèviament en un cassal específic ubicat dins de la nau, en el qual es realitzarà el volteig del material. Per mitjà d'una retroexcavadora dotada amb pinça o de forma manual s'extrauran els elements voluminosos (portes, finestres, banyeres, matalafs), que es depositaran en contenidors específics de 8 m³, així com els possibles residus perillosos que apareguen (envasos contaminats, pots de pintura i vernís) els quals es depositaran en un contenidor específic, i, de la mateixa manera, es procedirà a l'extracció de materials de més de 40 cm de grandària (paper i cartó, metalls, fusta, plàstics).  
Alguns dels contenidors amb residus no perillosos que no puguen resultar afectats pels agents atmosfèrics, com ara fusta o plàstics, podran ser emmagatzemats en contenidors específics per tipus de residu que s'ubicarien en el pati posterior, concretament en una zona de 100 m² dotada de marquesina metàl·lica per a la seua protecció contra les pluges.  
Del procés de classificació i selecció manual s'obtindrà una tipologia de residus que seran catalogats (paper i cartó, plàstic, fusta, metall, mobles i efectes voluminosos, palets, envasos contaminats, pots de pintura buits, residus petris) i destinats a operacions dins d'aquesta instal·lació.  
- Els residus no recuperats, i sobretot la mescla de residus inferior a 40 cm no classificada, seran el rebuig de la instal·lació i es passaran a una compactadora a fi de reduir-ne el volum, i formaran bales de residus, que seran transportats a la instal·lació autoritzada encarregada de la seua eliminació.  
VI) Emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos.  
Per als residus anteriorment mencionats, que seran destinats a operacions d'emmagatzematge (operacions de valorització tipus R13), la gestió del residu únicament constarà d'un emmagatzematge temporal d'aquests ?entenent com a tal l'emmagatzematge de residus no perillosos per un període no superior a dos anys i de residus perillosos per un període no superior a sis mesos, tal com estableix la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana?, fins a comptar amb un volum suficient com per a optimitzar els costos de transport.  
Aquests residus seran, una vegada retirats, traslladats fins al seu gestor final autoritzat per a la seua valorització i/o eliminació.  
- Les condicions d'emmagatzematge dels residus, tant els no sotmesos a cap procés com els que hagen sigut sotmesos a algun dels processos anteriorment mencionats i que continuen mantenint la condició de residu, seran les següents:  
a) Residus perillosos i no perillosos no sotmesos a cap procés, seran emmagatzemats en estanteries metàl·liques (3m d'alt x 1m d'ample) ubicades annexes a les dues parets laterals de la nau industrial. Aquests residus seran emmagatzemats convenientment envasats i/o paletitzats, de tal forma que no puguen entrar en contacte els uns amb els altres ni produir mescles, i separats per categories de residus de naturalesa semblant. Així, s'han establit les categories següents:  
- Bateries i acumuladors.  
- Àcids inorgànics.  
- Aparells elèctrics i electrònics.  
- Peces d'automòbil i mecàniques en general.  
- Vernissos.  
- Cables.  
- Colors i vernissos amb dissolvents combustibles.  
- Residus metàl·lics i ferralla en general.  
- Dissolvents.  
- Medicaments fora d'ús.  
- Productes químics combustibles.  
- Resines i productes sintètics.  
- Tintes d'impremta.  
- Altres residus no perillosos incombustibles.  
b) Residus líquids en general (excepte llots). S'emmagatzemaran en envasos específics per tipus de residu, habitualment envasos metàl·lics o de plàstic reforçat, els quals s'ubicaran en l'interior de contenidors estàndard de 8 m³ que estaran dins d'una cubeta. La dita cubeta construïda per mitjà de parets de bloc de formigó i solera de formigó, que estarà dotada d'arreplega específica de líquids mitjançant una peixera, així com el seu emmagatzematge en una arqueta cega d'1 m³, d'on seran retirats per al seu tractament en el sistema de depuració present en la instal·lació (en pati posterior) de tractament d'aigües residuals, i no s'abocaran en cap moments al clavegueram del polígon industrial.  
  
c) Olis i residus d'olis, emmagatzemats en contenidor específic d'oli realitzat en polietilé d'alta densitat, estanc i reforçat.  
d) Bidons de plàstic i envasos contaminats sotmesos al procés de llavatge, emmagatzemats en un cassal específic ubicat en l'interior de la nau.  
e) Envasos ja llavats, emmagatzemats en un cassal específic ubicat dins de la nau o en contenidors de 5 m³ ubicats davall de la marquesina en el pati posterior, una vegada secs.  
El cassal comptarà amb sistema d'arreplega d'aigües de l'escorreguda dels envasos, que connectarà amb la depuradora existent en la instal·lació.  
f) Residus plàstics llavats, emmagatzemats en un cassal específic ubicat en l'interior de la nau, a l'espera de ser sotmesos al procés de trituració i fabricació de gransa.  
g) Envasos contaminats no sotmesos al procés de llavatge, emmagatzemats en contenidors metàl·lics de 5 m³ ubicats davall de la marquesina en el pati posterior.  
h) Residus no perillosos classificats, emmagatzemats en contenidors específics per tipus de residu, els quals es podran ubicar dins de la nau o en el pati posterior davall de la marquesina.  
i) Residus sanitaris abans del seu tractament, emmagatzemats en saques de runes i aquestes depositades en compartiment específic, separat de la resta de la instal·lació.  
j) Residus sanitaris esterilitzats en autoclau, aquests residus considerats residus no perillosos seran emmagatzemats en un cassal específic en interior de la nau industrial.  
k) Llots. No s'emmagatzemaran llots en aquesta instal·lació sinó que seran abastits al sistema establit per a la seua decantació i posterior deshidratació de forma directa i immediata.  
No obstant això, els llots resultants del procés de decantació i de deshidratació seran emmagatzemats en l'interior dels mateixos depòsits del sistema de depuració (construïts estancs i en plàstic reforçat) en el cas de materials no deshidratats, i en contenidor reforçat en el cas de materials amb una humitat inferior al 60 %.  
VII) Expedició i transport del residu.  
En el moment que es considere que és suficient el volum de residus o que es comprova la impossibilitat de continuar depositant residus d'un determinat tipus, se'n procedirà a l'expedició i transport fins al seu gestor final.  
El rebuig del procés de classificació de residus no perillosos, compactats i embalats, es carregaran en camions banyera per al seu transport a una instal·lació d'eliminació de residus no perillosos autoritzada.  
  
Els camions carregats amb els residus embalats es pesaran quan isquen de la instal·lació a fi de conéixer la quantitat de residus transportats.  
Així mateix, els residus valoritzables obtinguts en el procés de classificació, després de la pesada prèvia en la bàscula, seran expedits als corresponents gestors autoritzats per a la valorització de cada tipus de residu recuperat. Seran traslladats periòdicament aquests residus, des dels cassals fins a una zona d'emmagatzematge per a materials valoritzables.  
Els residus perillosos, emmagatzemats en estanteries ubicades dins de la nau de classificació i paletitzats, seran carregats en vehicles especials, els quals comptaran amb el corresponent permís per al transport de mercaderies perilloses per carretera (ADR), i degudament inscrits en el corresponent registre per l'òrgan mediambiental corresponent.  
  
VIII) Depuració d'aigües residuals i decantació i deshidratació de llots.  
Del procés propi de la instal·lació es poden obtindre diversos tipus d'efluents líquids sense depurar que no serien susceptibles de ser abocats al sistema de clavegueram del mateix polígon industrial pel fet que presentarien uns paràmetres que els farien inadequats per a això, principalment alts nivells de DQO i DBO i un pH molt baix.  
Es preveu la utilització d'un sistema de depuració d'aigües residuals de la instal·lació, amb l'objecte d'obtindre aigües que es puguen tornar a utilitzar en el mateix procés (llavatge) i depurar les aigües contaminades i aconseguir aigües els paràmetres de les quals (DBO, DQO, pH, conductivitat, metalls pesants, hidrocarburs, [...]) les facen susceptibles de ser abocades a la xarxa de clavegueram. El procés de depuració complet comprén el següent:  
a) Línia de tractament d'aigües de llavatge d'envasos i residus plàstics.  
Les aigües del procés de llavatge, arreplegades per mitjà d'un embornal propi i específic són conduïdes mitjançant una xarxa pròpia fins al sistema de depuració.  
Aquest sistema es compon de pou de bombament prefabricat, tamís rotatiu per a filtrat i tamisat de sòlids, reactor compacte (on es realitzaran una decantació primària, homogeneïtzació, aireig i decantació secundària) i sistema de reutilització d'aigües grises i/o aigües depurades (eliminació de sòlids en suspensió, matèria orgànica i nematodes, terbolesa, aclariment i decoloració de l'aigua).  
b) Decantació i deshidratació de llots.  
Els llots i residus aquosos a tractar en la instal·lació no seran emmagatzemats en cap lloc, sinó que seran abastits directament al sistema de decantació i deshidratació previst a aquest efecte, i consta d'un desarenador i decantador de sòlids horitzontal i deshidratació de fangs per sacs filtrants.  
Es pretén obtindre un material deshidratat, pràcticament sec, amb un contingut en humitat inferior al 60 %.  
c) Sistema de tractament d'aigües amb hidrocarburs i greixos.  
Els lixiviats generats en la instal·lació i arreplegats en l'arqueta cega (1 m³) de la cubeta, on han sigut depositats aqueixos residus líquids, serà buidada periòdicament i traslladats al sistema de depuració dissenyat en la instal·lació.  
Aquest sistema està compost per un separador d'hidrocarburs classe I per coalescència, dues cambres de separació amb filtre oleòfil i obturador automàtic.  
Es completaran aquestes línies de tractament amb les corresponents arquetes de presa de mostres per a inspecció i control de l'abocament a l'eixida dels sistemes de depuració.  
Protecció contra incendis. Com es desprén del corresponent estudi dels elements de protecció contra incendis en recintes industrials, el risc intrínsec d'incendi en aquesta instal·lació resulta alt, de grau 6, com correspon a l'emmagatzematge d'algunes substàncies altament combustibles encara que en quantitats xicotetes.  
Caldrà dotar la instal·lació de les mesures de protecció contra incendis en aplicació del vigent Reglament de protecció contra incendis en els recintes industrials (RPCIRI), que serien:  
- Sistema manual d'alarma, diversos polsadors col·locats al costat de les principals eixides.  
- Dos hidratants exteriors, radi mínim d'acció de 40 m, cabal 1.000 l/min. i autonomia mínima de 90 minuts.  
- Tres boques d'incendi equipades (BIE), (?).  
- Extintors d'incendi: cinc unitats de pols polivalent ABC de 25 kg i eficàcia mínima 34A-233B en el sector 5, nau industrial; una unitat tipus ABC de 50 kg i eficàcia mínima 34A-233B en el sector 5 per la presència de combustibles tipus B fins a 200 l; tres unitats de pols convencional BC, de 6 kg de capacitat i eficàcia mínima 21A-113B en el sector 1, oficines; una unitat igual a l'anterior, de 6 kg, en el sector 3, emmagatzematge de residus sanitaris; una unitat de 25 kg en el sector 4, pati posterior.  
- Depòsit aeri, específic del sistema de protecció contra incendis, de 90 m³ de capacitat, dotat de bomba i conduccions específiques de 32» de diàmetre.  
Així mateix, les aixetes que s'ubiquen en la nau industrial i el mateix sistema de llavatge de bidons i envasos podran ser utilitzats com a mesura per a l'extinció d'un eventual incendi que poguera produir-se.  
  
Addenda d'esmenes al projecte.  
Aquesta addenda es presenta el 8 de juny 2016, amb l'objectiu d'esmenar les consideracions apuntades en l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus (el 18.04.2016) en relació amb la gestió de residus que es durà a terme en l'activitat sol·licitada.  
1. Consideracions a les operacions de gestió de residus.  
Tenint en compte allò que indica el Servei de Gestió de Residus, s'especifica el següent:  
- Es renuncia a la gestió de residus sanitaris, de qualsevol tipus, en aquesta instal·lació.  
- No es duran a terme operacions de gestió de residus tipus R12, és a dir, condicionament previ a la valorització i/o eliminació en aquesta instal·lació.  
Sobre això, es renuncia a la classificació, compactació i emmagatzematge en bales de residus no perillosos, i s'eliminen la compactadora i el cassal d'emmagatzematge d'aquests residus.  
- Quant a la gestió de llots externs a la instal·lació en la línia de depuració prevista en la instal·lació, cal indicar que el sistema de depuració compta amb tres línies de tractament, tal com s'estableix en les pàgines 34 i 35 i en l'annex núm. 1 del projecte bàsic aportat, consistents en:  
a) Aigües industrials contaminades procedents del llavatge d'envasos i residus plàstics: aquests efluents presentaran una contaminació química molt elevada (alta DQO), un pH molt baix, alta conductivitat i partícules en suspensió principalment a causa de les possibles restes de pintura o pols que pogueren contindre els envasos.  
b) Hidrocarburs i olis, procedents dels sistemes d'emmagatzematge de líquids presents en la instal·lació.  
c) Llots, els quals seran ficats a un procés de decantació i deshidratació posterior.  
Tal com es pot observar en els plans i documents aportats, aquestes tres línies de tractament d'efluents líquids són independents, per la qual cosa es compliria allò que s'ha indicat en l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus quan indica: «S'haurà de disposar d'una línia específica per als efluents líquids generats en la planta, diferenciada de la línia de llots generats per tercers», ja que els llots generats per tercers s'introduiran en la tercera línia mencionada anteriorment mentre que els efluents líquids generats en el llavatge d'envasos es tractaran en la primera línia mencionada anteriorment; és, per tant, una gestió diferenciada.  
  
- Es renuncia a la gestió de vehicles fora d'ús (VFU).  
- No es tractaran residus urbans en aquesta instal·lació més que aquells relacionats amb residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE), identificats amb codis LER: 20 01 35\* i 20 01 36, els quals seran gestionats dins de l'operació de gestió tipus R13, corresponent a emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals.  
La nova distribució de la instal·lació és la que es pot observar en el pla núm. 5 que s'adjunta a l'addenda.  
2. Consideracions a la valorització d'envasos contaminats.  
Pel que fa a la valorització d'envasos contaminats i tenint en compte allò que s'ha arreplegat en l'informe del Servei de Gestió de Residus, s'exposa el següent:  
- Residus a admetre i tractar com a operació de gestió de residus.  
Es tractaran en aquesta instal·lació, i dins de l'operació de gestió de residus tipus R3, valorització d'envasos contaminats, els residus següents:  
15 01 02: Envasos de plàstic.  
15 01 10\*: Envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes.  
15 01 05: Envasos compostos.  
15 01 06: Envasos mixtos.  
Tal com pot observar-se, es pretén gestionar en aquesta instal·lació tant envasos que han contingut substàncies perilloses i que, per raó d'allò que s'ha arreplegat en la legislació vigent, passen a tindre la consideració de residu perillós, com a envasos no perillosos.  
D'altra banda, atenent allò que s'ha arreplegat en el paràgraf tercer d'aquest punt, dins de l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus, s'ha renunciat al tractament de residus diferents dels residus d'envasos, tal com es pot determinar dels codis LER anteriorment exposats.  
  
- Operacions a dur a terme.  
Atenent els criteris arreplegats en l'informe del Servei de Gestió de Residus, es proposa una modificació de la instal·lació per a afegir una nova línia de llavatge d'envasos, i passen a existir dues línies de llavatge diferenciades per al llavatge d'envasos perillosos i no perillosos.  
  
- Justificació de la capacitat màxima d'emmagatzematge i tractament d'envasos.  
Atenent les característiques de l'emmagatzematge previst dels diferents tipus de residus que es tractaran dins d'aquesta operació de gestió de residus, es podrà obtindre la capacitat màxima d'emmagatzematge d'aquests residus en un moment puntual dins de la instal·lació.  
  
Considerant, així mateix, el ritme de tractament d'aquests residus, i tenint en compte la quantitat de residus emmagatzemats en un moment puntual, es podrà determinar la capacitat màxima de tractament de la instal·lació per a aquests residus concrets. Els càlculs s'adjunten a continuació:  
a) Capacitat màxima d'emmagatzematge i tractament d'envasos considerats residus perillosos.  
Els residus d'envasos que han contingut substàncies perilloses se circumscriuen exclusivament a dos tipus:  
- Bidons de plàstic que han contingut plaguicides.  
- Envasos metàl·lics que han contingut pintures, vernissos i semblants.  
En el cas dels bidons de plàstic, es considerarà una densitat del bidó o envàs buit de 210 kg/m³, mentre que el dels envasos metàl·lics es considerarà una densitat de 500 kg/m³.  
El cassal d'emmagatzematge d'aquests materials presenta unes dimensions de 6 m de llarg per 3 m d'ample i una altura màxima d'emmagatzematge de 3 m, la qual cosa representa un volum total màxim emmagatzemat de 54 m³. La quantitat màxima que es podria emmagatzemar d'envasos perillosos en la instal·lació seria:  
Cp = 54 m³ x 210 kg/m³ = 11.340 kg de bidons de plàstic.  
Cm = 54 m³ x 500 kg/m³ = 27.000 kg d'envasos metàl·lics.  
S'estima una quantitat màxima d'envasos considerats perillosos que s'emmagatzemaran de 27 t, metàl·lics, i 11,34 t, de plàstic.  
Quant a la capacitat de tractament, atés que seran tractats el 70 % de bidons de plàstic i el 30 % d'envasos metàl·lics la instal·lació serà capaç de tractar la meitat d'envasos emmagatzemats al dia i que es treballarà una mitjana de 300 dies a l'any, els resultats que s'obtenen són els següents:  
Tp = 0,7 x 11.340 kg œ dies x 300 dies/any = 1.190.700 kg/any de bidons de plàstic.  
tm = 0,3 x 27.000 kg œ dies x 300 dies/any = 1.215.000 kg/any d'envasos metàl·lics.  
Per tant, tal com es pot observar dels càlculs duts a terme, es considera una capacitat de tractament en la instal·lació per a envasos considerats com a residus perillosos, de 2.405,7 t/any, obtingudes de la capacitat de tractament de bidons de plàstic que han contingut plaguicides més la d'envasos metàl·lics que han contingut pintures, vernissos i semblants.  
  
b) Capacitat màxima d'emmagatzematge i tractament d'envasos considerats residus no perillosos.  
En relació amb els envasos considerats com a residus no perillosos es farà una determinació semblant al punt 2.3.1. Es consideren els envasos següents:  
- Envasos de plàstic no perillosos.  
- Envasos de fusta.  
- Envasos metàl·lics no perillosos.  
Les densitats dels envasos de plàstic i metàl·lics ja s'han exposat anteriorment (2.3.1), per als envasos de fusta s'adoptarà una densitat de 400kg/m³.  
El cassal d'emmagatzematge per a aquest tipus d'envasos serà idèntic a l'exposat per als perillosos, per la qual cosa la capacitat d'emmagatzematge d'aquest serà de 54 m³.  
Amb aquestes consideracions, la capacitat màxima d'emmagatzematge puntual d'aquesta instal·lació serà la següent:  
Cp = 54 m³ x 210 kg/m³ = 11.340 kg de bidons de plàstic.  
Cm = 54 m³ x 500 kg/m³ = 27.000 kg d'envasos metàl·lics.  
CM = 54 m³ x 400 kg/m³ = 21.600 kg d'envasos de fusta.  
Quant a la capacitat de tractament d'aquesta, s'adoptaran les mateixes hipòtesis que les realitzades anteriorment. Quant al de cada tipus d'envàs a tractar, es considera que es tractaran un 50 % d'envasos de plàstic, un 40 d'envasos metàl·lics i un 10 % d'envasos de fusta. S'obtenen els resultats següents:  
Tp = 0,5 x 11.340 kg œ dies x 300 dies/any = 850.500 kg/any de bidons de plàstic.  
tm = 0,4 x 27.000 kg œ dies x 300 dies/any = 1.620.000 kg/any d'envasos metàl·lics.  
TM = 0,1 x 21.600 kg œ dies x 300 dies/any = 324.000 kg/any d'envasos de fusta.  
Per tant, la capacitat de tractament d'aquesta instal·lació per a envasos considerats com a residus no perillosos és de 2.794 t/any, obtingudes de la capacitat de tractament de envasos de plàstic, envasos metàl·lics i envasos de fusta.  
3. Consideracions a la decantació i deshidratació de llots no perillosos.  
a) Diferenciació dels efluents líquids generats per la planta dels llots produïts per tercers.  
Respecte d'això, cal indicar que en el projecte aportat (pàg. 34) s'indica textualment: «els efluents contaminats que s'han determinat en aquesta instal·lació seran els següents:  
- Aigües industrials contaminades procedents del llavatge d'envasos i residus plàstics: aquests efluents presentaran una contaminació química molt elevada (alta DQO), un pH molt baix, alta conductivitat i partícules en suspensió principalment a causa de les possibles restes de pintures o pols que pogueren contindre els envasos.  
- Hidrocarburs i olis, procedents dels sistemes de líquids presents en la instal·lació.  
- Llots, els quals seran sotmesos a un procés de decantació i deshidratació posterior.»  
En el pla núm. 8.2, adjunt al projecte, es pot observar que la gestió dels llots externs a la instal·lació i generats per tercers és diferenciada respecte a la gestió dels efluents líquids generats en la mateixa planta. S'hi adjunta imatge il·lustrativa del sistema de tractament.  
  
Justificació de la capacitat de tractament anual de la línia de llots.  
  
Per a justificar la capacitat màxima de tractament anual de la línia de llots, caldrà ajustar-se a les dimensions del depòsit decantador/desarenador de sòlids horitzontal i a la capacitat de tractament horària del sistema de deshidratació de fangs per sacs filtrants que s'ha previst en aquesta línia de tractament.  
En l'annex 1 al projecte es presenten les característiques del decantador/desarenador horitzontal (2.000 l) i de la deshidratació de fangs per sacs filtrants d'una capacitat màxima de tractament d'1 m³/h.  
El valor de la densitat del llot a tractar serà entre 1 i 2 t/m³ a causa del % de sòlids present en els llots sol·licitats (vegeu LER), la major part procedent de processos ceràmics i fabricació de materials que els generen un alt percentatge de sòlids. En els càlculs realitzats, adoptant una densitat d'1,8 t/m³, s'obtenen els resultats següents:  
  
- 2 hores s'empraran a tractar el volum màxim contingut en el decantador.  
- 20 m³/dia serà el volum màxim de llots a tractar per dia, i 6.000³ a l'any.  
- 10.800 t/any de capacitat de tractament.  
Per tant, la línia de deshidratació de llots present en la instal·lació serà capaç de tractar 10.800 t/any de màxim d'aqueixos materials.  
En aquesta instal·lació no es tractaran llots perillosos, només seran llots no perillosos els sol·licitats en el llistat del codi LER.  
Se sol·liciten 21 tipus de llots no perillosos per a deshidratar, entre aquests, dos s'eliminen pel seu alt contingut en matèria orgànica, els quals corresponen al 19 08 05, llots del tractament d'aigües residuals urbanes, i 20 03 04, llots de fosses sèptiques.  
Els llots a tractar no s'emmagatzemaran en cap moment en sistemes distints del depòsit decantador/deshidratador previst per a aquesta línia de tractament, i així s'arreplega en el projecte.  
Es dotarà la instal·lació de tanc per a emmagatzemar l'aigua aclarida específica d'aquesta línia de tractament, i diferenciar-la així de les aigües aclarides produïdes en la línia de tractament dels efluents propis de la instal·lació.  
4. Consideracions a les operacions de gestió de residus tipus R13, emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals.  
Es modifica la llista de residus sol·licitats per a la seua gestió dins de l'operació tipus R13, que de 114 residus (59 RP i 55 RNP) quedaran en els següents 81 residus, 58 són RP i 23 RNP:  
  
02 04 02 10 05 05\* 12 01 10\* 14 06 03\* 16 03 03\* 17 06 05\*  
05 01 11\* 10 09 03 12 01 17 15 01 11\* 16 05 04\* 19 02 07\*  
05 07 02 10 09 06 12 01 12\* 15 02 02\* 16 05 06\* 19 08 13\*  
06 03 15\* 10 10 03 13 01 10\* 16 08 02\* 16 05 07\* 19 11 03\*  
06 03 16 10 11 09\* 13 01 11\* 16 01 07\* 16 06 01\* 19 12 11  
06 04 05\* 10 11 11\* 13 01 12\* 16 01 13\* 16 06 03\* 20 01 21  
08 01 11\* 10 11 15\* 13 01 13\* 16 01 14\* 16 07 08\* 20 01 23\*  
08 02 01 10 11 16 13 02 05\* 16 01 17 16 08 07\* 20 01 25  
08 02 99 10 11 19\* 13 02 06\* 16 02 09\* 16 10 02 20 01 26\*  
08 03 18 10 12 09\* 13 02 07\* 16 02 11\* 16 11 05\* 20 01 35\*  
08 03 99 10 12 10 13 02 08\* 16 02 13\* 16 11 06 20 01 36  
08 03 12\* 10 12 11\* 13 05 06\* 16 02 14 17 02 04\*   
10 02 01 12 01 07\* 13 05 07\* 16 02 15\* 17 05 03\*   
10 05 03\* 12 01 09\* 13 05 08\* 16 02 16 17 06 01\*   
  
  
La capacitat màxima d'emmagatzematge de la instal·lació s'exposa a continuació, entre residus perillosos i no perillosos i, en funció del seu estat, distingint entre residus sòlids, líquids i pastosos:  
  
- Residus sòlids.  
S'emmagatzemaran en dues files d'estanteries paral·leles a continuació de l'edifici d'oficines, estanteries de lleixes (1,3x0,95 m cada lleixa) i amb quatre nivells; vegeu pla núm. 5 adjunt a l'addenda la distribució.  
En una fila de cinc estanteries (unes 100 lleixes) al costat de la paret per als residus perillosos (RP) i una altra fila de quatre estanteries (unes 80 lleixes) per a residus no perillosos (RNP) distanciada de l'anterior fila. Del total d'aqueixes lleixes, es preveu utilitzar per a cada grup un total de 45 lleixes, permetent conéixer el volum d'emmagatzematge.  
Així doncs, els RP (bateries, xicotets RAEE, vernissos, resines sintètiques, tintes, envasos metàl·lics contaminats, etc.) ocuparan 45 lleixes, que representen una superfície d'emmagatzematge de 166,73 m² i serien ocupats fins al tercer nivell de l'estanteria. Aquests residus es conservaran en els seus envasos respectius a fi d'evitar emissions contaminants; els RAEE, d'acord amb el Reial decret 110/2015 aplicable.  
Per als RNP (xicotets RAEE, cables, metall i ferralla, terres i material inert en general) s'ocuparien 10 lleixes fins al tercer nivell i representa 37,05 m² ocupats.  
- Residus líquids.  
Seran residus líquids perillosos (RP: dissolvents, olis, i hidrocarburs i àcids inorgànics) emmagatzemats en bidons de 200 l i/o envasos adequats per a això. Dins de la nau, en zona de 50 m² adequada amb una cubeta de retenció es col·locaran els dissolvents i àcids, i en una cambra específica de 35 m² es col·locaran olis i hidrocarburs.  
  
- Residus pastosos.  
Aquests residus són els llots que s'emmagatzemaran en la instal·lació i amb codi LER 19 08 13\* «llots que contenen substàncies perilloses procedents d'altres tractaments d'aigües residuals industrials», seran emmagatzemats en un depòsit metàl·lic reforçat, aeri i estanc (2.000 l), que s'ubicarà en el pati posterior de la instal·lació. Es reflecteix en el pla 5 d'aquesta addenda.  
- Residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE), grups 1, 2, 3.  
  
Els RAEE dels grups 1, 2 i 3 s'han d'emmagatzemar en zones amb sistemes d'arreplega de vessaments i fugues, respectant els preceptes arreplegats en l'annex VIII del Reial decret 110/2015, sobre condicions d'emmagatzematge. En la instal·lació s'emmagatzemaran en una cambra específica de 30 m² (on anirien els residus sanitaris que ja no es gestionen) en què s'ubicaran les gàbies i contenidors adequats per grup de residus.  
Es considera que, en tindre una superfície per gàbia d'1,2 m², es podran emmagatzemar un total de 20 gàbies descomptant l'espai de corredors i lliure, i, amb una altura d'emmagatzematge dels RAEE de 2 m, el volum total de RAEE dels grups 1, 2 i 3 emmagatzemats en la instal·lació serà de 48 m³.  
En l'addenda s'estableixen unes densitats per a cada tipus de residu i calcular el pes corresponent al volum de residus esmentat. En cada taula per grup de residus es presenta el volum, densitat (t/m i pes (t) de cada residu del grup que pertany, i en resulta una quantitat total de residus de 995,28 t corresponent: 616,4 t de RP sòlids, 28,5 t RP líquids, 203,03 t RNP sòlids, 3,6 t RP llots i 144 t RAEE grups 1, 2 i 3.  
  
Així mateix, es presenten en l'addenda les directrius que serviran de base per a elaborar el procediment d'admissió de residus.  
  
Tramitació administrativa  
En data 6 de maig de 2014 s'obri l'expedient 57/5860-UCP en rebre del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient (CITMA) ?actualment Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural- informació dels resultats de la informació pública del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental i amb la documentació que hi ha en l'expedient 177/13-CON, on el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació mitjançant comunicació interna sol·licita, en relació amb la sol·licitud d'autorització ambiental integrada (AAI) per a una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos, promoguda per Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, el corresponent informe sobre la suficiència de la documentació en els aspectes de la nostra competència d'impacte ambiental, segons l'article 26 del Decret 127/2006, de 15 de setembre, que desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, adjuntant-hi en format digital la documentació presentada per l'empresa entre la qual s'indica la següent:  
- Projecte tècnic per a l'obtenció de l'AAI d'una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (Castelló) (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
  
- Estudi d'impacte ambiental d'una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (Castelló) (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
- Estudi d'emissió acústica de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
- Informe preliminar de sòls contaminats, segons el Reial decret 9/2005, de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
- Separata d'abocaments per a les CH de la planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Cabanes (visat el 12 de setembre de 2013, Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports. Comunitat Valenciana).  
En dates 20 de març i 4 de setembre de 2015 es reben de l'actual Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, per a ser incorporats en el nostre expedient, l'informe de la Conselleria de Sanitat, el certificat d'informació al públic de l'Ajuntament de Cabanes, les al·legacions presentades i la resposta de l'empresa a les diferents al·legacions, i, posteriorment, l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
a) Informe sanitari, de data 27 de març de 2014, de la Subdirecció General d'Epidemiologia i Vigilància de la Salut de la Direcció General de Salut Pública de la Conselleria de Sanitat. Informa que atesa la distància de 1.500 m de la població pròxima de Cabanes i trobar-se en les proximitats la captació pou Gaidó, si es donaren situacions de sobrepassar els límits d'emissions gasoses a l'atmosfera, aerosols contaminats durant el llavatge d'envasos dins de la nau o emissions de processos realitzats en el pati posterior, s'aconsella implantar abans de l'inici de l'activitat la mesura proposada de captació d'emissions difuses com ara extractors de gasos dotats de filtres de partícules, i de comunicar a Sanitat Ambiental l'excés d'emissions a fi d'elaborar un informe d'avaluació d'impacte en salut sobre les poblacions pròximes.  
  
Igualment, es comunicarà a Sanitat Ambiental, en el cas de produir-se abocaments de lixiviats procedents dels residus que es gestionen en la planta que pogueren afectar les aigües superficials o captacions pou Gaidó.  
Pel que fa a mesures de control de la legionel·losi. La reutilització de les aigües depurades per a l'abastiment de la xarxa de protecció contra incendis i per al sistema de llavatge de bidons, envasos i plàstics fitosanitaris fa necessari tindre un programa de protecció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, i, a més, s'ha de complir allò que s'ha especificat en el Reial decret 1620/2007, en especial article 3.1 «La reutilització de les aigües procedents d'un aprofitament requerirà concessió administrativa tal com estableixen els articles 59.1 i 109 del text refós de la Llei d'aigües. Serà aplicable a la reutilització el règim jurídic establit en les seccions 1a «La concessió d'aigües en general» i 2a «Cessió de drets a l'ús privatiu de les aigües» del capítol III del títol IV del text refós de la Llei d'aigües», i amb l'article 4.3 «En tots els supòsits de reutilització d'aigües, l'organisme de conca sol·licitarà de les autoritats sanitàries un informe previ que tindrà caràcter vinculant».  
  
b) La Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 10 de març de 2015 informa que «segons la documentació aportada la instal·lació objecte d'informe no requereix autorització d'abocament d'aquest organisme per justificar una gestió de les aigües residuals que no genera abocament a domini públic hidràulic (abocament zero)», i emet un informe favorable condicionat al compliment de les prescripcions següents:  
1. Respecte a la gestió de les aigües residuals i pluvials, haurà de constar en l'expedient 71/13 IPPC que està en CITMA, un certificat de connexió dels abocaments d'aigües residuals emés pel titular de la xarxa de sanejament i l'acceptació expressa dels esmentats abocaments tenint en compte la possible presència de substàncies perilloses, indicant-hi la data en què es va realitzar la connexió, així com l'estació depuradora de destinació.  
2. Els certificats d'impermeabilitat i estanquitat dels depòsits i els comunicats de retirada i acceptació per un gestor autoritzat dels titular de l'activitat està obligat a portar l'adequat manteniment de les basses i els depòsits existents de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i la seua estanquitat al llarg del temps.  
3. Haurà de dur-se a terme un programa de vigilància que incloga l'adequat control de les aigües subterrànies previ a l'inici de l'activitat segons el que estableix l'article 12.f) de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, per a la qual cosa haurà de disposar de punts de control que permeten avaluar les condicions naturals, així com la possible contaminació que per l'activitat es produïsca en les dites aigües.  
4. En la línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no haurà d'haver-hi cap sistema d'alleugeriment capaç de generar abocament per qualsevol mitjà i periodicitat, a domini públic hidràulic.  
5. Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), «queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia administrativa», i s'incoarà, si és el cas, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de la llei esmentada.  
6. Les instal·lacions es mantindran netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense amuntegaments a la intempèrie, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals seran arreplegades i eliminades per sistemes que asseguren la no-alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic, si és el cas.  
7. D'acord amb el que estableixen l'article 29 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes pel que fa al control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic ni en particular la potestat sancionadora.  
  
Informació pública  
L'estudi d'impacte, conjuntament amb els projectes presentats per la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, per a obtindre l'autorització ambiental integrada (expedient 071 13/IPPC), ha estat disponible per a ser consultat pel públic durant el termini de 30 dies hàbils, mitjançant un anunci exposat en el DOGV núm. 7227, de 5 de març de 2014, i al tauler d'edictes de l'Ajuntament de Cabanes juntament amb una còpia de les notificacions als contigus immediats del carrer Cuba, núm. 5, i els no localitzats en el seu domicili, la seua publicació en el BOP de Castelló de la Plana, núm. 39, 40 i 43 d'abril de 2014, al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Viladecans i de l'Ajuntament de Bullas; en resulta un període total des del 28 de febrer fins al 10 d'abril de 2014.  
  
Finalitzats els terminis, s'han presentat un total de tretze (13) al·legacions; corresponen quatre (4) al·legacions les presentades en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, segons nota interna rebuda el 6 de maig de 2014 del cap del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, i nou (9) al·legacions a l'Ajuntament de Cabanes, segons el certificat de la secretària interventora de l'Ajuntament de Cabanes de data 11 de juny de 2014.  
  
Al·legacions presentades  
De les tretze al·legacions presentades, una és presentada per l'Ajuntament de Cabanes, que al·lega la necessitat de qualificar l'activitat d'acord amb el nomenclàtor d'activitats qualificades de la Comunitat Valenciana (Decret 54/1990).  
Les dotze (12) al·legacions restants presentades són coincidents en el seu contingut, és a dir, és la mateixa al·legació presentada dotze vegades. En aquesta tracten sobre els aspectes inadequats en la gestió de residus perillosos del projecte que exposem a continuació en els punts següents:  
- En l'apartat on es diu que els residus perillosos «s'emmagatzemaran en les condicions següents» i en relació amb els residus sanitaris s'especifica que «Residus sanitaris: emmagatzemats en saques de runes, en compartiment específic separat de la resta de residus, dotat d'arreplega específica de líquids i situat en l'interior de la nau industrial». No es té en compte que els residus sanitaris del grup III s'han d'emmagatzemar en contenidors específics que estan determinats per la legislació vigent de gestió de residus sanitaris de la Comunitat Valenciana en l'article 5.b «Per als residus dels grups II i III s'utilitzaran bosses o recipients d'un sol ús, les característiques tècniques s'adaptaran als criteris següents:  
- Estanquitat total.  
- Opacitat a la vista.  
- Resistència a la ruptura.  
- Asèpsia total en el seu exterior.  
- Absència total en el seu exterior d'elements sòlids, punxants i tallants.  
- Volum no superior a 70 litres.  
- Tancament especial hermètic de fàcil obertura, que no puga obrir-se de forma accidental.  
Condicions que no reuneixen les saques de runes proposades com a forma d'emmagatzematge.  
- En cap moment del projecte es preveu la necessitat d'emmagatzematge frigorífic per als residus sanitaris del grup III en estar inclosos els infecciosos en aquest apartat i tenint en compte la seua especificitat en utilitzar l'autoclau com a ferramenta d'esterilització d'aquests, per la qual cosa el seu emmagatzematge no reuneix les garanties exigides per la legislació.  
- No es preveu l'emmagatzematge separat físicament i en condicions de seguretat dels residus inflamables, ja que es pretén l'emmagatzematge de dissolvents i la seua gestió.  
- No es preveuen analítiques de contaminants específics de residus fitosanitaris i metalls pesants en les aigües residuals finals abans del seu abocament a EDAR o clavegueram.  
Resposta de Daniel Ramos Alfonso, en nom i representació de la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, a les al·legacions interposades per l'Ajuntament de Cabanes i particulars al seu projecte de gestió de residus en planta d'emmagatzematge i valorització de residus perills i no perillosos, presentada en la direcció territorial d'aquesta conselleria a Castelló el 5 d'agost de 2014.  
A) A l'Ajuntament de Cabanes:  
Pel que fa a allò que ha indicat l'ajuntament d'aportar la qualificació de l'activitat d'acord amb el nomenclàtor d'activitats qualificades de la Comunitat Valenciana (aprovat pel Decret 54/1990), cal indicar que en data de hui el Decret 54/1990 ha sigut derogat per la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, encara que en virtut de la disposició final sisena d'aquesta llei es continuarà utilitzant fins al 20 d'agost de 2014.  
L'activitat objecte de la sol·licitud d'acord amb el nomenclàtor presentarà la qualificació següent:  
Grup: 623.  
Activitat: tractament de residus perillosos.  
Qualificació i grau: molesta, grau 1, nociva, grau 4; insalubre, grau 3, i perillosa, grau 4.  
B) Al grup de les 12 al·legacions idèntiques, es contesta de forma conjunta, indicant-hi el següent:  
1. En relació amb l'informe de compatibilitat urbanística municipal per al tràmit autorització ambiental integrada que no està justificat, es respon que l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'ajuntament, únicament es refereix a aspectes urbanístics i no a la qualificació de les autoritzacions o llicències que hi siguen aplicables, és indiferent al tipus d'autorització que se sol·licite, i és vàlid per a la tramitació de l'autorització ambiental integrada en tràmit.  
2. Respecte al fet que els recipients usats per a l'emmagatzematge dels residus sanitaris no són adequats, es fa referència en diverses ocasions a la legislació d'aplicació a aquests envasos i que no se n'ha previst en la documentació tècnica el compliment. Cal indicar que no hi ha una legislació específica que indique com han de ser els recipients en què s'emmagatzemen els residus sanitaris, sinó únicament unes recomanacions emeses per l'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball, dependent del Ministeri de Treball i Assumptes Socials en què s'indica, pel que fa als envasos en què s'han d'emmagatzemar els residus, el següent:  
  
Els residus dels grups II i III s'arreplegaran en bosses i recipients les característiques tècniques dels quals s'adaptaran als criteris següents:  
- Estanquitat total.  
- Opacitat a la vista.  
- Resistència a la ruptura.  
- Asèpsia total en l'exterior.  
- Absència total en l'exterior d'elements sòlids, punxants i tallants.  
- Volum no superior a 70 litres.  
- Tancament especial hermètic de fàcil obertura i que no puga obrir-se de manera accidental.  
Respecte d'això, si bé és cert que les saques de runes poden no complir les dites condicions, aquestes no deixen de ser recomanacions sense rang legal i ha de ser l'òrgan competent per a l'emissió de l'autorització el que indique quines condicions han de reunir aquests recipients.  
No obstant això, també es fa referència a bosses, les quals han de ser estanques, condició que sí que poden complir les saques de runes si es té en compte, com així serà.  
D'altra banda, la justificació que els envasos siguen estancs és perquè no es produïsca un vessament o mescla amb altres residus o materials, la qual cosa en el cas d'aquest projecte s'ha tingut en compte amb l'emmagatzematge d'aquests residus en un espai físicament separat de la resta i dotat d'arreplega específica de líquids, per la qual cosa no en caldria l'estanquitat i, per tant, es complirien aquestes condicions.  
  
No obstant això, tal com s'ha mencionat anteriorment, aquestes consideracions han de ser establides per l'òrgan mediambiental competent.  
  
3. Els residus sanitaris del grup III han de mantindre's en condicions refrigerades, i no superar els 40°C.  
L'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball en les mateixes recomanacions indica el següent:  
«Els residus sanitaris es podran emmagatzemar en el mateix edifici durant un període màxim de 72 hores, que es pot allargar a una setmana si el magatzem de residus disposa d'un sistema de refrigeració (temperatura màxima 4°C).»  
Així, per al cas d'aquest projecte s'ha previst no emmagatzemar els residus sanitaris del grup III més de 72 hores, per la qual cosa no caldria comptar amb un sistema de refrigeració.  
No obstant això, totes aquestes condicions es recomanen als efectes de seguretat i salut en el treball, no com a mesures de protecció ambiental, per la qual cosa no s'apliquen a un expedient d'autorització ambiental integrada, tal com indiquen les mateixes recomanacions de l'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball quan diu:  
«La generació de residus biològics sanitaris representa fonamentalment un problema de seguretat i higiene en el treball, especialment en l'interior dels centres sanitaris, mentre que el risc d'infecció per a la comunitat és poc important i pràcticament limitat a unes certes infeccions no endèmiques d'Espanya. El risc més gran prové d'una incineració inadequada. Per aquest motiu, en molts països, s'està imposant com a mesura alternativa a la incineració el tractament dels residus per mitjà de l'esterilització i, una vegada triturats, s'assimilen als residus urbans.»  
  
A fi de reforçar el plantejament realitzat en el projecte presentat, s'ha de tindre en compte que s'ha optat, tal com indiquen les recomanacions de l'Institut de Seguretat i Higiene en el Treball, per un sistema d'esterilització dels residus sanitaris per mitjà de vapor en autoclau i no per un sistema d'incineració.  
4. No s'han establit mesures per a l'emmagatzematge separat de dissolvents i altres residus perillosos.  
Respecte d'això, aquesta torna a ser una qüestió de protecció contra incendis i no de protecció ambiental. Les mesures correctores establides per a la protecció del medi ambient fan que no siga necessari l'emmagatzematge en locals separats dels residus perillosos.  
Quant al potencial risc d'incendi d'aquests residus ha sigut tingut en compte en el corresponent estudi de protecció contra incendis i, per tant, està perfectament i plenament justificat.  
5. No s'han establit mesuraments de lixiviats dels residus fitosanitaris i de metalls pesants abans de l'abocament de les aigües residuals a una EDAR o clavegueram.  
Ple que fa a això, cal indicar que en el projecte s'ha establit un sistema de depuració de les aigües específic d'aquesta instal·lació, en què es tenen en compte no sols un tractament físic per a la retirada de sòlids i restes de pintura sinó també químic per a tindre en compte precisament la presència de fitosanitaris i altres components en les aigües, per la qual cosa al clavegueram propi del polígon únicament s'abocaran, en el cas que siga necessari, perquè la majoria de l'aigua es reaprofita en el sistema de llavatge d'envasos, aigües depurades.  
No obstant això, l'establiment de condicions d'anàlisi de les aigües i dels mateixos sistemes de protecció d'aquestes correspon a l'òrgan mediambiental competent o a l'òrgan de conca, en aquest cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
C) A l'informe de la Conselleria de Sanitat.  
Pel que fa a l'informe emés per la Conselleria de Sanitat, l'única qüestió plantejada i que no es tracta d'un mer comentari o condicionant a arreplegar en la resolució d'AAI podria ser la necessitat d'establir un pla de control de la legionel·losi en compliment d'allò que s'ha arreplegat en el Reial decret 865/2003, a causa de la recirculació de les aigües.  
  
Sobre això, cal indicar que en l'annex 1 al projecte per a l'obtenció de l'AAI aportat s'arrepleguen les mesures de control de la legionel·losi, precisament en compliment d'allò que s'ha arreplegat en el Reial decret 865/2003, per la qual cosa considerem complit aquest condicionant.  
Quant a l'autorització administrativa que ha de concedir l'òrgan de conca, en aquest cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la reutilització de les aigües en el procés, s'ha aportat la documentació necessària perquè aquest òrgan es pronuncie respecte d'això dins del mateix tràmit d'obtenció de l'autorització ambiental integrada, i ha de demanar l'òrgan de conca el preceptiu informe de la Conselleria de Sanitat en compliment d'allò que s'ha arreplegat en el vigent reglament de la Llei d'aigües.  
En data 19 d'abril de 2016 s'efectua una consulta al Servei de Gestió de Residus perquè en l'àmbit de les seues competències se'ns informe de la viabilitat del projecte de gestió de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, sítia al carrer Cuba, núm. 5, nau 3, del polígon industrial Pont de Cabanes al municipi de Cabanes, davant de la varietat de tipus de residus mencionats i en especial sobre els sanitaris.  
En data 25 d'octubre de 2017 es reben del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació els informes emesos pel Servei de Gestió de Residus de dates 18 d'abril de 2016 i 30 de maig de 2017, i una addenda d'esmenes presentada el 8 de juny de 2016 per la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU, que arreplega la informació sol·licitada i la proposta de canvis de la instal·lació d'acord amb l'informe emés el 18 d'abril de 2016 pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
  
Informes sectorials  
I) El Servei de Gestió de Residus en el seu informe de 18 d'abril de 2016 comunica el següent:   
Respecte al contingut del projecte aportat per Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, per a l'obtenció de l'AAI d'una planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos al terme municipal de Cabanes (Castelló), es realitzen les consideracions següents:  
  
1. L'interessat haurà d'esmenar la documentació tècnica presentada en els aspectes relatius als diferents processos descrits que es detallen a continuació:  
Valorització d'envasos contaminats.  
- Aquest procés inclou la gestió d'envasos que han contingut plaguicides, així com envasos que contenen o no substàncies perilloses. L'emmagatzematge (de forma prèvia i posterior al tractament) i el tractament de residus perillosos haurà de diferenciar-se dels residus no perillosos.  
- Haurà de justificar-se de forma separada la capacitat màxima de les arreplegues de residus perillosos i no perillosos (en t de residus emmagatzemats en l'interior de la instal·lació). Així mateix, es raonarà la capacitat màxima de tractament anual de residus perillosos ?envasos que han contingut plaguicides i altres envasos que han contingut substàncies perilloses- com de no perillosos (en t/any), atenent les seues característiques de perillositat i naturalesa.  
- Alguns dels codis LER inclosos en la documentació relatius a aquest procés (02 01 04, 07 02 13, 12 01 05, 16 01 19, 17 02 03, 17 02 04\*, 19 12 11 i 20 01 39) no corresponen a residus d'envasos. En cas que es pretenguen gestionar els dits residus, s'haurà de descriure el procés de tractament de forma diferenciada de residus perillosos i no perillosos en línies independents a les dels residus d'envasos.  
Decantació i deshidratació de llots no perillosos.  
- S'haurà de disposar d'una línia específica per als efluents líquids generats en la planta, diferenciada de la línia de llots generats per tercers. A més, s'haurà de justificar la capacitat de tractament anual de la línia de llots atenent les dimensions de la instal·lació, i segregar la capacitat de tractament anual de tractament de residus perillosos de la dels no perillosos.  
- Els llots, tant de forma prèvia al seu tractament com els tractats resultants del procés, s'emmagatzemaran en un tanc d'emmagatzematge, o semblant, atenent les seues característiques, possibles incompatibilitats i la seua naturalesa de residus perillosos o no perillosos.  
- En el projecte s'inclou la implantació d'un sistema de depuració per mitjà d'un procés fisicoquímic, i es descarta una depuració biològica. No obstant això, en la relació de residus apareixen codis LER d'aigües residuals i llots de fosses sèptiques. Per tant, haurà de descriure el procés de tractament dels llots orgànics i distingir la línia de tractament de llots orgànics de la dels inorgànics.  
Condicionament previ a la valorització i/o eliminació.  
- La capacitat màxima d'emmagatzematge (t puntuals en la instal·lació) dels residus preparats de forma prèvia a la valorització i/o eliminació s'haurà de justificar atenent les dimensions de la instal·lació.  
  
- Així mateix, haurà de descriure el sistema d'alimentació de la compactadora delimitant la zona destinada a l'emmagatzematge de les bales de residus de forma prèvia a ser transferits a la destinació final. Així mateix, s'inclourà la disposició en la instal·lació dels contenidors específics de residus perillosos i no perillosos.  
- Per a realitzar operacions d'emmagatzematge previ de residus sanitaris del grup III (infecciosos) ?codi LER 18 01 03\*- s'haurà de complir el que estableix el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
Emmagatzematge a l'espera de trasllat a instal·lacions finals.  
- S'haurà de justificar la capacitat màxima d'emmagatzematge (t puntuals) atenent les dimensions de la instal·lació, i diferenciar l'àrea d'arreplega de residus perillosos de la de no perillosos, així com les característiques de l'emmagatzematge depenent de l'estat dels residus (sòlid, líquid i pastós).  
- L'emmagatzematge de residus d'aparells elèctrics i electrònics es realitzarà diferenciat de la resta de residus arreplegats i s'ajustarà al que estableix el Reial decret 110/2015, de 20 de febrer, sobre residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
- S'hauran d'incloure les característiques específiques de la gestió de residus sanitaris (LER 18 01 04 i 18 01 19), que s'ajustarà al que estableix el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
- L'emmagatzematge de vehicles al final de la seua vida útil (LER 16 01 04\*) no constitueix una operació de gestió de residus segons l'apartat e de l'article 2 del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. No obstant això, la zona d'emmagatzematge de VFVU s'ajustarà als requisits tècnics establits en el paràgraf a) de l'annex I de l'esmentat Reial decret 1383/2002.  
  
- En el projecte s'especifica que no s'admeten residus sòlids urbans. No obstant això, en la llista de residus s'inclouen mescles de residus municipals i residus voluminosos (LER 20 03 01 i 20 03 07). En aquest sentit, no es podran acceptar residus domèstics la competència dels quals correspon a les entitats locals d'acord amb la Llei 22/2011, si no mitjança un acord exprés previ amb el consorci o l'administració competent per a l'execució del pla zonal corresponent, atesa la reserva legal existent sobre les competències per a la valoració d'aquests.  
  
Residus sanitaris (esterilització).  
- El tractament i l'eliminació dels residus sanitaris del grup III i dels residus citostàtics es realitzaran tenint en compte rigorosos criteris d'innocuïtat, asèpsia i salubritat, a fi de garantir l'eliminació de tots els patògens. Les condicions d'emmagatzematge i tractament s'ajustaran al que estableix el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
- S'haurà d'incloure la descripció detallada del procés de tractament amb la finalitat de determinar si està inclòs en l'apartat 2 de l'article 12 del Decret 240/1994, de 22 de novembre, pel qual s'estableix el Reglament de gestió de residus sanitaris, o si requereix una autorització expressa de conformitat amb l'article 12.3 de l'esmentat Decret 240/1994, el qual ha sigut desenvolupat per l'Ordre de 14 de juliol de 1997, de la Conselleria de Medi Ambient. A més, s'haurà de justificar raonadament la capacitat de tractament, incloent-hi les zones destinades a l'arreplega dels residus sanitaris de forma prèvia i posterior al procés de tractament.  
- El projecte haurà d'incloure el programa de vigilància ambiental, en el qual es reflectisquen les dades bàsiques de procés de tractament i control ambiental: quantitat diària de residus admesos i tractats, producció de líquids i control analític d'aquests, producció de residus sòlids (amb indicació de la seua destinació final), aplicació de mesures protectores, així com qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
- Es detallaran els paràmetres de control del procés establits amb la finalitat de garantir l'eficàcia dels cicles d'esterilització per mitjà de controls físics, químics i biològics del procés.  
- En la nau s'habilitarà una zona destinada al laboratori, on es portarà de manera separada el registre de tots els controls de qualitat que s'apliquen al procés.  
2. Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, en qualitat d'explotador de la instal·lació, haurà de disposar d'un procediment o protocol d'admissió i rebuig de residus, detallat per a cada un dels processos de tractament descrits en el projecte. El dit procediment haurà d'incloure paràmetres d'acceptació per a cada tipus de residus, atenent les seues característiques particulars, perillositat, composició i estat, tenint en compte les possibles incompatibilitats entre diferents residus.  
  
II) Informe de 30 de maig de 2017, del Servei de Gestió de Residus a l'addenda presentada per l'empresa, en contestació a l'anterior informe del dit servei de 18 d'abril de 2016, en el qual es comunica el següent:  
«Les operacions de gestió de residus que s'enumeren a continuació han de ser autoritzades de manera expressa, de conformitat amb la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, i inscriure's en el Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana:  
  
  
Residus no perillosos  
1. Llavatge de residus d'envasos no perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 2.794.  
LER. Descripció del residu:  
15 01 02. Envasos de plàstic.  
15 01 04: Envasos metàl·lics.  
15 01 05: Envasos compostos.  
2. Condicionament (trituració) de residus d'envasos de plàstic (després del procés de llavatge).  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 1.144.  
LER. Descripció del residu:  
19 12 04: plàstic i cautxú.  
3. Tractament de llots no perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 10.800.  
LER. (Descripció del residu, vegeu la publicació LER):  
  
01 03 09 08 02 03 10 11 14  
06 05 03 08 03 07 10 12 05  
08 02 02 10 02 12 10 12 13  
  
  
4. Emmagatzematge de residus no perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R13.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 136,34.  
LER. (Descripció del residu, vegeu la publicació LER):  
  
02 04 02 08 02 01 08 03 99 10 09 06 10 12 10 16 10 02  
05 07 02 08 02 99 10 02 01 10 10 03 12 01 17 16 11 06  
06 03 16 08 03 18 10 09 03 10 11 16 16 01 17   
  
  
  
  
Residus perillosos  
5. Llavatge de residus d'envasos perillosos (plàstic, metàl·lics, compostos).  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R12.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 2.405,7.  
LER. Descripció del residu.  
15 01 10\*: envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes.  
6. Emmagatzematge de residus perillosos.  
Operació de gestió segons els annexos I/II de la Llei 22/2011 € R13.  
Capacitat d'emmagatzematge (t) - 440.  
LER. (Descripció del residu, vegeu la publicació LER).  
  
05 01 11\* 10 11 15\* 13 01 11\* 13 05 08\* 16 05 06\* 17 02 04\*  
06 03 15\* 10 11 19\* 13 01 12\* 14 06 03\* 16 05 07\* 17 05 03\*  
06 04 05\* 10 12 09\* 13 01 13\* 15 01 11\* 16 06 01\* 17 06 01\*  
08 01 11\* 10 12 11\* 13 02 05\* 15 02 02\* 16 06 03\* 17 06 05\*  
08 03 12\* 12 01 07\* 13 02 06\* 16 01 07\* 16 07 08\* 19 02 07\*  
10 05 03\* 12 01 09\* 13 02 07\* 16 01 13\* 16 08 02\* 19 08 13\*  
10 05 05\* 12 01 10\* 13 02 08\* 16 01 14\* 16 08 07\* 19 11 03\*  
10 11 09\* 12 01 12\* 13 05 06\* 16 03 03\* 16 11 05\* 19 12 11\*  
10 11 11\* 13 01 10\* 13 05 07\* 16 05 04\*   
  
  
El titular de la instal·lació, com a explotador d'aquesta, observarà les obligacions establides en l'article 20 de la Llei 22/2011 i en les seues disposicions reglamentàries, en particular les relatives a l'emmagatzematge dels residus generats i/o gestionats en la instal·lació.  
Atesa la seua condició de gestor de residus, queda exempt de presentar comunicació per la generació de residus com a conseqüència de l'activitat de tractament autoritzada. No obstant això, tindrà la consideració de productor de residus als altres efectes regulats en aquesta llei.  
Constitueixen condicions i requisits específics per a l'exercici de l'activitat els següents:  
- Els trasllats de residus s'ajustaran al que disposa el Reial decret 180/2015, de 13 de març, pel qual es regula el trasllat de residus en l'interior del territori de l'Estat.  
- Per a la correcta identificació, classificació i etiquetatge dels residus, caldrà ajustar-se al que estableix la legislació vigent.  
- Respecte a l'emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos es tindran en compte les previsions de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, i de l'article 31 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, bàsica de residus tòxics i perillosos. En tot cas:  
  
a) Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i en el cas de residus no perillosos podran emmagatzemar-se per un període d'un any quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la seua destinació final siga la valorització, i hauran de ser entregats a un gestor autoritzat transcorregut aqueix període. El dit termini començarà a computar des que s'inicie el depòsit de residus en el lloc d'emmagatzematge.  
b) L'emmagatzematge temporal de residus perillosos es realitzarà en la zona destinada amb aquest fi segregat per tipus de residu, i haurà d'estar convenientment senyalitzat.  
c) La dita zona estarà dotada de superfícies impermeables i convenientment cobertes, amb instal·lacions per a l'arreplega de vessaments.  
d) Per a l'emmagatzematge de residus líquids, o que per la seua naturalesa siguen susceptibles de generar abocaments, es comptarà amb cubetes o recipients de contenció o arreplega de vessaments accidentals apropiats amb capacitat per a retindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10 % del volum total emmagatzemat (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a aquells residus que, per la seua naturalesa i/o composició, la seua mescla comporte un augment de la seua perillositat o dificultat per a la correcta gestió.  
e) No es mesclaran residus perillosos amb altres categories de residus perillosos ni amb residus, substàncies o materials. La mescla inclou la dilució de substàncies perilloses.  
f) Així mateix, en aplicació del règim de garanties establit en la Llei 22/2011, l'interessat haurà d'aportar, en relació amb les operacions de gestió de residus perillosos:  
- Carta de pagament que acredite el depòsit davant de la Tresoreria de la Generalitat Valenciana de les fiances següents constituïdes de qualsevol de les formes establides en els articles 27 i 28 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol:  
De 50.340 - per a cobrir l'operació de llavatge de residus d'envasos perillosos.  
De 132.000 - per a cobrir l'operació d'emmagatzematge de residus perillosos.  
- Pòlissa completa (condicions generals, particulars i especials) i justificant del pagament de l'assegurança de responsabilitat civil, que cobrisca els riscos derivats de l'activitat de gestió de residus perillosos tal com s'estableix en l'article 6 del Reial decret 833/1988, amb un capital assegurat mínim d'1.500.000 ?.  
g) D'acord amb l'article 40 de la Llei 22/2011, es disposarà d'un arxiu físic o telemàtic on s'arreplegue per ordre cronològic la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació i el mètode de tractament dels residus. Quan siga procedent, s'inscriuran també el mitjà de transport i la freqüència d'arreplega. A aquest arxiu s'incorporarà la informació continguda en l'acreditació documental de les operacions de producció i gestió de residus. La informació arxivada es guardarà, almenys, durant tres anys.  
h) Anualment, enviarà a l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana una memòria resum de la informació continguda en l'arxiu cronològic amb el contingut que figura en l'annex XII de la Llei 22/2011.  
i) Qualsevol modificació relacionada amb la producció i gestió de residus que implique un canvi en la seua caracterització, producció i/o de nous residus, i/o canvis significatius en les quantitats habituals generades i/o gestionades d'aquests que puga alterar el que estableixen les presents condicions, haurà de ser comunicada.»  
  
Afeccions legals  
- La present activitat que realitzarà gestió de residus està sotmesa a la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats, així com a la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i a l'obtenció de la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en el medi ambient.  
- Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament que desenvolupa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos.  
  
- Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, així com la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
- Reial decret 106/2008, d'1 de febrer, sobre piles i acumuladors i la gestió dels seus residus.  
  
Consideracions ambientals  
Aquest projecte de planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos de l'empresa Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, s'ubica en una nau industrial existent del polígon industrial Pont de Cabanes al terme municipal de Cabanes.  
  
Aquest polígon industrial se situa al sud-oest del poble de Cabanes, i ocupa una franja de terrenys entre el Gaidó (477 m.s.n.m.), el més elevat d'unes serres aïllades, i les carreteres CV-10 (punt km 41 i 42 en direcció a Cabanes-Torreblanca des de Castelló) que creua amb la CV-159 per on s'accedeix al dit polígon.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) arreplega que les condicions climàtiques de la zona d'estudi representa la transició d'un clima de tipus continental, amb hiverns freds i estius secs i llargs, a un clima més temperat com és el del tipus mediterrani, suau, sense oscil·lació tèrmica acusada i amb les precipitacions desigualment repartides i episodis torrencials. Les dades estadístiques de la pluviositat en la zona s'obtenen els valors següents:  
- Precipitació mitjana anual 539,90 mm.  
- Nombre mitjà de dies de pluja anuals 42,7 dies.  
- Mitjanes mensuals del mes més plujós, octubre amb 107,1 mm.  
- Mitjanes mensuals del mes menys plujós, juliol amb 12,4 mm.  
- Terme mitjà de dies de pluja anuals 42,7 dies, de neu 0,3 dies i de pedra 0,1 dia.  
- Període sec de 3 a 6 mesos per any.  
D'aquests valors exposats es desprén que el màxim de pluviositat es localitza en els mesos d'octubre i novembre, i s'arreplega el 50 % del total anual i un màxim secundari a la primavera.  
Comparant les mitjanes mensuals dels dies de pluges i de dies de tempestes, s'observa que durant els mesos de tardor i hivern els dies de tempestat són relativament escassos i s'enquadren dins de situacions borrascoses estables pròpies d'aquestes estacions. Les precipitacions màximes, com és habitual en el Mediterrani, es produeixen a la tardor (42 % de les precipitacions) i són els mesos d'octubre i novembre els més humits. L'hivern és un període secundari. No ocorre el mateix amb les tempestes d'estiu i primavera, que al mateix temps que n'augmenta la freqüència, també ho fa la intensitat en concentrar-se les escasses pluges d'un mes en pocs dies i, dins d'aquests dies, en escassos intervals de temps.  
La duració mitjana de l'etapa seca és de tres a sis mesos, augmentant-ne l'aridesa cap al sud, i juliol és el mes més sec. Un altre període de descens de les precipitacions es produeix en els mesos de gener i febrer.   
L'evapotranspiració potencial mitjana anual és de 800 a 1.100 mm i és de 789 mm/any en la zona de Cabanes segons els índexs de Thornwaite.  
La ubicació del polígon industrial on es preveu el projecte de gestió de residus no està prop de llits fluvials, com ara el barranc de Cabanes i el riu de Sant Miquel que queden més allunyats respecte al dit polígon industrial. L'àrea d'estudi (EIA) no queda dins de cap zona de risc d'inundació determinada pel PATRICOVA.  
El projecte no resultarà afectat ni per les aigües d'escolament de la serra del Gaidó de 477 m d'altura que implica un risc d'inundació geomorfològic allà on vagen les aigües, a les cotes més baixes, travessant el sector industrial pels carrers realitzats en el dit polígon a favor del pendent. Només resultaria afectat per aquest tipus de risc geomorfològic l'accés al polígon, per coincidir en terrenys de cota més baixa, amb l'àrea inundable que s'estén a l'altre costat del traçat de CV-10. Situació observada en consultar el PATRICOVA en la cartografia temàtica d'aquesta conselleria.  
La vulnerabilitat dels aqüífers en aquestes parcel·les, així com la seua accessibilitat, és mitjana. i això implica que l'exercici de l'activitat projectada pot contaminar el sòl i les aigües subterrànies si no es prenen mesures per evitar-ho.  
Respecte a la vegetació de l'entorn de la zona d'estudi, segons l'EIA és una zona alterada en què la vegetació natural ha sigut substituïda per cultius de cítrics i de secà, i queden exemplars aïllats de carrasques i retalls del matoll.  
Els espais protegits que formen part de la Xarxa Natura 2000 més pròxims al lloc d'ubicació de la instal·lació de gestió de residus projectada són: LIC/ZEC Desert de les Palmes i ZEPA Planiols-Benasques, espais molt distants de la present instal·lació de gestió de residus.  
  
Les vies pecuàries presents en l'entorn no resultaran afectades, ja que no van pròximes a la zona d'estudi.  
En l'EIA, prèviament a la identificació i valoració dels impactes, es té en compte el valor ambiental en situació de preprojecte que tracta d'una parcel·la en polígon industrial amb nul valor ambiental, és un sòl urbà on estan executades les infraestructures, carrers asfaltats, naus industrials en explotació i d'altres construïdes per a ser ocupades com és el cas del present projecte de planta d'emmagatzematge i valoració de residus perillosos i no perillosos.  
Del resultat de la caracterització dels impactes identificats i la valoració qualitativa, així com la presentació gràfica d'una matriu basada en les de Leopold i Battelle i adaptada a aquest cas, es determinen els impactes negatius de compatibles i moderats, sent-ne la majoria impactes compatibles amb aqueixa zona àmpliament antropitzada i l'ús industrial ja implantat, com els relacionats amb eliminar sòl, la vegetació, la fauna, el paisatge i l- emissió de sorolls.  
Els impactes considerats moderats corresponen a la possible contaminació del sòl, de les aigües i l'atmosfera a causa del maneig de residus perillosos dins de la nau industrial que amb l'aplicació de mesures podran ser eliminats o minimitzar-se. S'han determinat impactes positius considerats beneficiosos, que es relacionen amb la creació d'ocupació, revalorització de l'entorn i altres beneficis associats a l'entorn socioeconòmic.  
Les aigües residuals domèstiques (lavabos, dutxes, [...]) són abocades a la xarxa de sanejament del polígon industrial.  
Les aigües residuals industrials (llavatge d'envasos, de lixiviats, [...]) són tractades en el sistema de tractament ubicat en el pati posterior, de forma separada les perilloses de les no perilloses, per a ser novament reutilitzades en operació de llavatge d'envasos o bé reduir la càrrega contaminant a nivells inferiors establits per a abocar a la xarxa de sanejament del polígon industrial.  
Les aigües pluvials són arreplegades per mitjà de baixants, instal·lades en la nau industrial i en la marquesina del pati posterior i arquetes al final de cada baixant, i d'aquestes es canalitzen a la xarxa de sanejament del polígon.  
  
Mesures protectores i correctores  
En l'EIA s'estableixen, prèviament i durant l'activitat, les mesures de caràcter general tendents a reduir o eliminar les possibles afeccions negatives mediambientals i que s'enquadren en els camps següents:  
- Admissió de residus. És el punt clau de la instal·lació, on es durà a terme un control exhaustiu de l'acceptació dels residus amb el fet de controlar i contindre la contaminació potencial que la instal·lació puga produir.  
Els residus que s'accepten en la instal·lació seran els corresponents als codis LER que s'arrepleguen en l'informe del Servei de Gestió de Residus de data 30 de maig de 2017.  
- Impermeabilització de la instal·lació i protecció de les aigües. Davant del risc de contaminació de les aigües subterrànies per la gestió i el maneig de residus perillosos i no perillosos, que poden donar lloc a lixiviats (encara que el seu emmagatzematge serà en cubetes impermeables d'arreplega de lixiviats), abocaments accidentals o fugues al sòl, el paviment d'aquesta instal·lació projectada compta amb una llosa de formigó en tota la superfície, que li confereix la capacitat impermeabilitzant necessària.  
  
En el pati posterior (329,05 m²), previst el sòl de saorra artificial (pla núm. 6) també ha de comptar amb el tipus de paviment de formigó impermeable, ja que en aquest pati s'ubicaran instal·lacions de tractament d'efluents: aigües residuals industrials contaminades, hidrocarburs i olis i tractament de llots, així com una instal·lació d'emmagatzematge de residus perillosos i no perillosos, amb el sòl preparat i la marquesina dotada d'arreplega de pluvials.  
El paviment no cobert i impermeable es condicionarà de manera que facilite l'arreplega de les possibles fugues de fluids a tractar, així com les aigües d'escolament i pluvials a una canalització perifèrica del pati i a una arqueta separadora de greixos previs a la seua connexió amb el sistema de tractament i/o a la xarxa de sanejament on es farà l'abocament, sempre d'acord amb les condicions d'abocament que establisca la normativa del polígon industrial.  
Així mateix, s'ha de procurar que durant les obres de col·locació d'aquestes instal·lacions, en especial les arquetes, canalitzacions d'efluents a tractar i els depòsits del sistema de tractament d'efluents que estiguen soterrats (depòsits de plàstic reforçat amb fibra de vidre, en l'annex I del projecte), executades d'acord amb la normativa tècnica aplicable a cada element, s'extremen les mesures d'impermeabilització i faciliten la vigilància i el manteniment del bon estat de les instal·lacions esmentades, sense pèrdues de contaminants.  
Periòdicament, les arquetes seran revisades, es prendran mostres i es portaran a analitzar en un laboratori especialitzat i, si és el cas, es buidaran i el seu contingut s'arreplegarà en envàs adequat per al seu tractament en la mateixa planta o s'entregarà a un gestor autoritzat per a la seua eliminació final.  
- Control de la pols dins de la instal·lació.  
Es proposa disposar de diversos punts d'aigua en l'interior de la nau per a neteja de la instal·lació, i que estiguen dotats d'aspersors per a poder humitejar el material i evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.  
  
Respecte a la generació de pols procedent d'algun residu acceptat, se li exigirà perquè siga admés que corresponga el seu codi LER amb algun dels esmentats pel Servei de Gestió de Residus en el seu últim informe, el qual, a més, haurà d'estar envasat correctament.  
Respecte a la neteja de la instal·lació per aigualeig serà descartada. Es netejarà sense expandir les restes de RP i/o RNP, aplicant les mesures i els mitjans més adequats que seran aquells més apropiats i que generen menor quantitat de residus, per exemple màquines fregadores automàtiques, serradura, draps o semblants per a arreplegar xicotetes quantitats abocades. Aquests residus perillosos generats, així com altres residus perillosos relacionats amb el manteniment de maquinària, comptaran amb els mateixos sistemes d'emmagatzematge de RP a tractar o emmagatzemar en la instal·lació, envasos adequats al tipus de residu i, dins de la nau, ubicats en cubeta d'arreplega de vessaments connectat a una arqueta cega d'1 m³.  
- Sorolls i vibracions.  
De l'estudi acústic realitzat es desprén que els valors previstos durant l'exercici de l'activitat compleixen el que estableixen la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica, i el Reial decret 286/2006, sobre la protecció de la salut i la seguretat dels treballadors contra els riscos relacionats amb l'exposició al soroll, sense cap tipus de mesura correctora.  
Encara que es tindran en compte una sèrie de mesures, com ara que tota la maquinària anirà dotada de silenciadors que reduiran el nivell d'emissió sonora i, en especial, les pales carregadores que és la que més soroll produeix. No obstant això, si dels resultats de les auditories acústiques periòdiques es determina que aqueixa maquinària supera els nivells arreplegats en la Llei 7/2002, per a la instal·lació en zona industrial, es procedirà a la seua substitució per una altra màquina menys sorollosa.  
- Mesures a les emissions a l'atmosfera.  
Les emissions gasoses en aquesta instal·lació es concreten al procés de llavatge d'envasos, bidons i plàstics per emissió d'aerosols en ser el sistema triat de llavatge a alta pressió.  
Les emissions produïdes podrien donar lloc a aerosols contaminats amb les substàncies presents en aquests envasos. Però, atés el confinament del procés en un únic punt i la seua ubicació completa en l'interior de la nau industrial, unit a l'escassa quantitat d'aquests residus que seran tractats, faran poc representativa aquesta afecció, tenint en compte els límits d'emissió arreplegats en la Llei 34/2007.  
No obstant això, si dels resultats dels preceptius controls de contaminació atmosfèrica es determinara una emissió de contaminants a l'atmosfera superior als legalment establits es podria implantar un sistema de captació d'aquestes emissions difuses, com ara extractors de gasos dotats amb filtres de partícules, fàcilment implantable per la seua localització puntual.  
És convenient que s'incorpore en el projecte la instal·lació del «sistema de captació d'emissions difuses» esmentat en l'anterior paràgraf, com a mesura preventiva per a protegir la salut del treballador encarregat dels llavatges d'envasos, així com de la resta de persones que estiguen dins de la nau i es vegen exposades a aqueixes emissions contaminades.  
Un altre focus emissor podria procedir del sistema de depuració d'aigües residuals amb emissions de gasos reactius o d'olors. No obstant això, tot el procés de depuració s'ha ubicat en contenidors tancats i soterrats, a part que es tractarà una molt xicoteta quantitat d'aigües residuals que continguen matèria orgànica, per la qual cosa no serà previsible l'emissió de gasos o olors del dit procés.  
- Mesures de control de la legionel·losi.  
En el disseny de la instal·lació, segons l'annex I del projecte, s'han observat les mesures arreplegades en l'article 7 del Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, sobre els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, així com el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, per a la prevenció de la legionel·losi, l'Ordre del 22 de febrer de 2001 sobre el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua corrent d'aire amb producció d'aerosols, i el Decret 201/2001, de 10 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
- Finalitzada aquesta activitat gestora de RP i RNP, valorització i emmagatzematge.  
De les possibles afeccions al medi ambient esmentades, s'estableix que només es produiran durant l'explotació de la instal·lació, i seran totalment reversibles en cessar l'activitat. Revertir la instal·lació a l'estat anterior al d'explotació de l'activitat serà relativament fàcil; no es produeix afecció al sòl natural ja que s'impermeabilitza tota la superfície que entre en contacte amb residus i, en cessar l'activitat, quedarà el paviment propi de la instal·lació industrial; la possible afecció deguda a la producció d'aigües residuals en el procés de llavatge o per contacte amb residus, quan cesse l'activitat ja no es produiran aquests efluents, i no es produirà contaminació del sòl o de les aigües subterrànies ja que la xarxa d'arreplega i tractament d'aigües residuals serà impermeable i altres afeccions desapareixeran també com el trànsit rodat.  
  
Caldria afegir a tot això que quan cesse l'activitat es farà una neteja profunda en la totalitat de la instal·lació i s'eliminaran totes les instal·lacions ubicades allí per l'activitat, i els residus s'entregaran als gestors autoritzats corresponents.  
  
- Programa de vigilància ambiental.  
L'objecte del programa de vigilància ambiental de l'activitat és verificar la correcta execució de les instal·lacions, comprovar si els impactes produïts durant l'explotació de l'activitat són els previstos, o si es detecten altres impactes no previstos en l'EIA i, per consegüent, l'aplicació de les mesures protectores i o/correctores pertinents.  
  
Seguiment de l'evolució de les superfícies impermeables en tota la instal·lació tant dins de la nau com zona coberta i patis, reparant aquells punts, clevills o zones desgastades que apareguen, tornant-les al seu bon estat d'impermeabilitat.  
El control periòdic i el manteniment del bon funcionament de les instal·lacions ubicades dins de la nau industrial i el pati exterior, incloent-hi la maquinària allí utilitzada.  
El control exhaustiu dels residus previst en la zona d'accés i que s'admeten en la planta per a la seua gestió: estaran inclosos segons el seu codi LER en el llistat dels residus autoritzats per a la seua gestió i esmentats pel Servei de Gestió de Residus en l'informe de data 30 de maig de 2017; en cas de no coincidir amb cap codi de la llista LER, seran rebutjats els residus.  
El control de les diferents operacions de gestió dels residus admesos en la planta per a la valorització i l'emmagatzematge, amb entrega posterior a un gestor autoritzat corresponent. Tot això d'acord amb la normativa aplicable en matèria de residus.  
La realització anual d'una auditoria acústica i en funció dels seus resultats corregir aquell focus emissor de soroll que supere els nivells que estableix la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica.  
Així mateix, es controlaran les emissions o aerosols procedents del procés de llavatge d'envasos dins de la nau industrial.  
S'establirà un apartat dedicat a la vigilància de les aigües subterrànies, tal com s'arreplega en el punt 3 de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 10 de març de 2015, d'acord amb la legislació vigent.  
«Programa de vigilància que incloga l'adequat control de les aigües subterrànies previ a l'inici de l'activitat segons el que estableix l'article 12 f) de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, per a la qual cosa haurà de disposar de punts de control que permeten avaluar les condicions naturals, així com la possible contaminació que per l'activitat es produïsca en les dites aigües».  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex II 9.e) i annex I 6.d.1. del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Vist l'exposat anteriorment, formule:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de planta d'emmagatzematge i valorització de residus perillosos i no perillosos, promogut per la mercantil Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, ubicat al carrer Cuba, núm. 5, pta 4, del polígon industrial Pont de Cabanes, al terme municipal de Cabanes (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i complisca l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Els residus admesos en la instal·lació seran els indicats pel Servei de Gestió de Residus en l'informe de data 30 de maig de 2017, o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. L'emmagatzematge temporal dels residus generats durant el funcionament de l'activitat (no perillosos i perillosos) per a la seua posterior entrega a empreses gestores autoritzes corresponent a cada residu, es farà d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
3. La neteja de la instal·lació per aigualeig serà descartada; aquesta es farà sense expandir les restes de RP i/o RNP, aplicant les mesures i els mitjans més adequats que seran aquells més apropiats i del quals resulten menor quantitat de residus, com és l'ús de màquines fregadores automàtiques, serradura, draps o semblants per a arreplegar xicotetes quantitats abocades. Aquests residus perillosos generats, així com altres residus perillosos relacionats amb el manteniment de maquinària, comptaran amb els mateixos sistemes d'emmagatzematge de RP a tractar o emmagatzemar en la instal·lació ?envasos adequats al tipus de residu i, dins de la nau, ubicats en la cubeta d'arreplega de vessaments connectat a una arqueta cega de 1 m³.  
4. Davant de les emissions d'aerosols amb contaminants produïdes durant el procés de llavatge d'envasos perillosos, s'executarà la mesura preventiva d'instal·lar extractors de gasos dotats amb filtres de partícules, fàcilment implantable per la seua localització puntual, el manteniment dels quals s'inclourà entre els elements generadors de residus perillosos, els filtres.  
5. En la vigilància ambiental que es duga a terme en aquesta activitat industrial de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL, s'inclouran:  
- El seguiment i control a mantindre en bon estat de funcionament les instal·lacions ubicades dins de la nau i en el pati posterior.  
- Es controlarà setmanalment l'estat impermeable de tot el paviment, interior de la nau industrial, patis posteriors i davanter, i es repararà si està defectuós o presenta fallades i posant l'accent en les zones de circulació de vehicles.  
- S'establirà un apartat dedicat a la vigilància de les aigües subterrànies, tal com s'arreplega en el punt 3 de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 10 de març de 2015, d'acord amb la legislació vigent.  
«Programa de vigilància que incloga l'adequat control de les aigües subterrànies previ a l'inici de l'activitat segons el que estableix l'article 12 f) de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, per a la quals cosa haurà de disposar de punts de control que permeten avaluar les condicions naturals, així com la possible contaminació que per l'activitat es produïsca en les dites aigües».  
  
Es portarà un registre documentat dels resultats dels controls periòdics i les conclusions obtinguts de la vigilància ambiental realitzada en la present indústria, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquesta documentació estarà a disposició de les autoritats competents.  
6. En el cas que es produïsca una manipulació d'equips (RAEE) que continguen gasos fluorats, es tindrà en compte el que disposa el Reial decret 115/2017, de 17 de febrer, pel qual es regula la comercialització i manipulació de gasos fluorats i equips basats en aquests, així com el certificat dels professionals que els utilitzen i pel qual s'estableixen els requisits tècnics per a les instal·lacions que exercisquen activitats que emeten gasos fluorats.  
7. El projecte inclourà la instal·lació del sistema de captació d'emissions difuses i preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme la vigilància ambiental de les instal·lacions industrials de Ravi Iniciativas Medioambientales, SL.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 2 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de març de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.