Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6668, del 12-12-2011 (2011/12946)

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la resolució complementaria corresponent al municipi de Cabanes.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6668

Data del DOGV
:   12-12-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/12604


Data del document
:   07-11-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cabanes
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la resolució complementaria corresponent al municipi de Cabanes. [2011/12895]  
De conformitat amb l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la resolució complementària corresponent a l'expedient 328/96-AIA Cabanes.  
  
València, 7 de novembre de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Expedient: 328/96-AIA.  
Títol: Projecte de construcció de la carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes (Castelló).  
Promotor: Divisió de Carreteres. Direcció General d'Obres Públiques. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Divisió de Carreteres. Direcció General d'Obres Públiques. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Cabanes (Castelló)  
  
Antecedents  
L'expedient 328/96-AIA de Projecte bàsic de carretera Orpesa-Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes incloïa les actuacions següents:  
- Tram Orpesa-Cabanes, de nova construcció, que comunica Cabanes i la N-340 per la costa.  
- Variant de Cabanes  
- Tram Cabanes - Vall d'Alba  
Amb data 12 de maig de 1998 es va emetre la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 328/96-AIA, excloent-ne el tram Cabanes - Vall d'Alba i estimant assumibles les alternatives proposades per a la variant de Cabanes i la nova carretera Orpesa-Cabanes, amb una sèrie de condicionants.  
El tram de Cabanes - Vall d'Alba es va avaluar en l'expedient 570/97-AIA, i es va emetre la declaració d'impacte ambiental preceptiva amb data 17 de juny de 2008.  
La variant de Cabanes es va avaluar en l'expedient 24/05-AIA, i es va emetre la declaració d'impacte ambiental preceptiva amb data 22 de desembre de 2005.  
El 24 de maig de 2000 van començar les obres de la carretera Orpesa-Cabanes. Posteriorment, es va comprovar que tres pilars del viaducte de la Lloba envaeixen el Desert de les Palmes, i es va proposar la suspensió temporal parcial de les obres entre els PK 9+400 i 11+200.  
En data 30 de juny de 2000 el Jutjat d'Instrucció Número 9 de Castelló va dictar una resolució de paralització de les obres entre els PK 6+000 i 12+000.  
Amb data 7 de juliol de 2000 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi va emetre una resolució de l'expedient 328/96-AIA, mitjançant la qual es dóna el vistiplau a les tasques de restauració i integració paisatgística de les obres de construcció de la nova carretera Cabanes-Orpesa.  
En data 26 de febrer de 2002 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi va emetre una resolució de l'expedient 328/96-AIA, sobre el Projecte modificat número 1 de la carretera Orpesa-Cabanes. Connexió entre la N-340 i la CV-10, i estima acceptable l'execució de les modificacions introduïdes per a evitar la invasió de tres pilars del viaducte de la Lloba al Paratge Natural del Desert de les Palmes.  
Amb data 1 d'octubre de 2003 es va fer l'acta d'alçament de la suspensió parcial de les obres.  
Amb data 25 de gener de 2005, mitjançant una interlocutòria del Jutjat Número 2 de Castelló, es va comunicar a l'empresa constructora UTE Necso-Rover Alcisa la resolució de la magistrada jutgessa d'aquest jutjat, per la qual es disposa la paralització de les obres entre els PK 7+000 i 13+000.  
Amb data d'abril de 2005 es va redactar el Projecte modificat número 2 carretera Orpesa-Cabanes, connexió entre la N-340 i la CV-10, on es desvia l'execució de les obres entre els PK 7+000 i 13+000.  
En data 1 de juny de 2005 el Jutjat d'Instrucció Número 2 de Castelló va dictar una interlocutòria de sobreseïment provisional de la paralització de les obres entre els PK 7+000 i 13+000.  
Amb data d'abril de 2006 es va redactar el nou Projecte de construcció de la carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes, objecte d'aquesta resolució.  
En data 25 de gener de 2008 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre la documentació tècnica i el certificat d'informació pública del Projecte de construcció de la carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes, juntament amb les al·legacions de caràcter ambiental i les respostes que s'hi van donar.  
  
Consideracions sobre les actuacions previstes  
El projecte preveu la construcció d'una nova carretera d'Orpesa a Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, que desenvolupa la solució seleccionada en el projecte avaluat en l'expedient 328/96-AIA, amb declaració d'impacte ambiental favorable, amb millores i ajustos puntuals efectuats en el traçat i amb noves mesures correctores i protectores. El projecte constructiu del tronc principal, amb una longitud total de 7.133 m, es divideix en dos trams:  
- Tram 1: des del PK 6+500 fins al PK 11+600 (punt d'inici del tram 2). S'estén a mig vessant al nord del riu Xinxilla, amb una longitud de 5.100 m.  
- Tram 2: des del PK 0+000 al PK 2+033. S'estén pel Pla de Cabanes fins a l'enllaç amb la CV-10, amb una longitud de 2.033 m.  
Les obres projectades corresponen a l'execució d'una carretera de secció transversal 7/10 (2 carrils de 3,50 m i voreres d'emergència d'1,50 m), amb bermes d'1,0 m, talussos 3/2 en terraplé, 1/2 en desmunts. El traçat en planta té un radi mínim de 350 m i màxim de 900 m. La rasant presenta pendents entre el 6,37% u l'1,19%. A la zona del 6,37%, denominada la Costa, s'ha inclòs un carril addicional per a vehicles lents.  
Les principals actuacions són:  
- Demolició de la glorieta que hi ha al PK 6+580, i entroncament amb el tram de la carretera que ja està construïda (tram 1, PK 0+000 a 6+500).  
- Construcció del tronc principal de la nova carretera entre el PK 6+500 del tram ja construït i el PK 11+600. Aquest PK 11+600 del tronc principal del tram 1 és el punt d'inici del que hem denominat tronc principal tram 2, que s'estén entre els PK 0+000 i 2+033, per a connectar, mitjançant els seus ramals corresponents, amb la rotonda a distint nivell prevista en el projecte de duplicació de la carretera CV-10.  
  
- Construcció dels túnels següents: la Cova, en el PK 8+099 a 8+327; la Lloba, en el PK 9+904 a 10+047, i 10,6, en el PK 10+513 a 10+748.  
- Construcció de dos viaductes, 9,5 i 9,8 sobre tàlvegs.  
- Construcció d'onze passos inferiors per a la reposició de vies pecuàries, camins i servituds per a l'accés de vianants a finques.  
Amb aquesta solució no s'afecta el límit del Parc Natural del Desert de les Palmes, format pel camí forestal, i s'estén pel límit nord de l'àmbit del Pla rector d'ús i gestió del parc natural, molt pròxim a la zona de protecció especial. Igualment, s'ha intentat portar el traçat un poc allunyat del camí i del riu per a afectar el mínim possible els terrenys de cultiu del fons de la vall i evitar la zona inundable.   
  
La presència de barrancs transversals i alguna lloma ha requerit la construcció de ponts i túnels. Aquestes estructures també es consideren com a mesures correctores de l'impacte ambiental, ja que, com que tenen més amplitud de l'estrictament necessària, es millora la permeabilitat transversal.  
Vist l'expedient 328/96-AIA d'avaluació d'impacte ambiental del Projecte bàsic de la carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, del qual es va formular la declaració d'impacte ambiental preceptiva amb data 12 de maig de 1998.  
Vista la resolució complementària de l'expedient 328/96-AIA, emesa en data 7 de juliol de 2000, mitjançant la qual es dóna el vistiplau a les tasques de restauració i integració paisatgística de les obres de construcció de la nova carretera Cabanes-Orpesa.  
Vista la resolució complementària de l'expedient 328/96-AIA, emesa en data 26 de febrer de 2002, sobre el Projecte modificat número 1, redactat per a evitar l'afecció directa de la nova carretera entre Cabanes i Orpesa al Paratge Natural del Desert de les Palmes.  
Vist que en data 25 de gener de 2008 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre la documentació tècnica i el certificat d'informació pública del Projecte de construcció de la Carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes, juntament amb les al·legacions de caràcter ambiental i les respostes que s'hi van donar.  
  
Vist que en el certificat d'informació pública, emés pel cap de Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport en data 19 de desembre de 2007 i rebut en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en data 25 de gener de 2008, s'indica que el Projecte de construcció i estudi d'impacte ambiental 41-C-1980, carretera d'Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes (Castelló), van ser sotmesos a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils, i s'han publicat els anuncis d'informació pública en el BOE de 13 de juny de 2006 i BOE de 3 d'agost de 2006, i DOGV de 14 de juny de 2006 i de 23 d'agost de 2006, i s'indica també que s'han rebut, dins de termini, onze al·legacions, que han sigut contestades. El contingut ambiental d'aquestes al·legacions i les respostes elaborades per la Conselleria d'Infraestructures i Transport es resumeixen a continuació:  
1. Al·legació del Grup Municipal d'Esquerra Unida - l'Entesa i de l'Associació de Veïns Defensors del Poblat el Borseral:  
«- El nou projecte no inclou un estudi d'impacte ambiental, la qual cosa impossibilita l'emissió d'una declaració d'impacte ambiental...  
  
- El projecte no inclou un examen d'alternatives tècnicament viables i la justificació de la solució adoptada».  
Resposta de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:  
«- Els dies 3 i 23 d'agost de 2006 es va publicar en el BOE i en el DOGV, respectivament, la Resolució de 7 de juliol de 2006, del director general d'Obres Públiques, relativa a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de referència, i es va prorrogar el termini de la informació pública del projecte de construcció, de manera que acabara simultàniament amb el de l'estudi d'impacte ambiental. Per tant, s'ha seguit el procediment previst, tant en la legislació de carreteres com en la legislació sobre impacte ambiental, en sotmetre el projecte de construcció i l'estudi d'impacte ambiental conjuntament al tràmit d'informació pública...  
- Les diverses alternatives de traçat ja es van analitzar en el Projecte bàsic de la carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, mentre que el projecte de construcció que ara analitzem desenvolupa la solució seleccionada, amb les millores i els ajustos puntuals efectuats en el traçat...»  
2. Al·legació del Grup Municipal d'Esquerra Unida els Verds - l'Entesa  
De data 4 de setembre de 2006:  
«- L'exposició pública del projecte de construcció realitzada (BOE núm. 140, de 13 de juny de 2006) era incorrecta. Es tracta d'un nou projecte d'infraestructura viària que no incloïa l'estudi d'impacte ambiental. Ara es publica un suposat estudi d'impacte ambiental i s'amplia el període d'al·legacions del projecte.  
- Es tracta d'un nou projecte que s'estén, en gran part, per un traçat totalment diferent del projecte aprovat en 1995. No inclou l'examen d'alternatives tècnicament viables i la justificació de la solució adoptada...  
- La publicació per imperatiu legal de l'EIA s'ha limitat a una còpia de l'EIA del projecte de 1995. És necessari un nou EIA amb un nou estudi d'alternatives tècnicament viables.  
- La justificació del projecte en la funció de connectar l'interior nord de la província de Castelló amb la costa ara la farà el nou vial Torreblanca-Vilanova d'Alcolea.  
- En desviar pel nou vial part del trànsit pesant que circula entre la N-340, AP-7 i CV-10, es degradarà irremeiablement aquest espai, per la contaminació acústica i pel risc d'incendis.  
- No es pot limitar l'impacte del vial sobre l'ullal de Miravet per la simple distància a la boca d'aquest, ja que es tracta d'un gran sistema càrstic. No podem protegir de la contaminació la cova de l'Ullal ni la seua fauna aquàtica sense protegir l'aqüífer, almenys, a les zones que tenen flux hídric cap a la cova de Miravet. Qualsevol carretera i, especialment, les de més entitat i trànsit impliquen una major freqüentació de l'àrea, la construcció d'instal·lacions diverses al llarg del seu recorregut i fins i tot urbanitzacions...; la simple facilitat d'accés i freqüentació afavoreix també l'increment de deixalles, l'increment de la caça i la consegüent contaminació pel plom dels perdigons i també s'incrementa el risc d'incendis.  
- No s'han delimitat els riscos sobre la massa forestal de la Masmudella, amb gran valor ambiental i paisatgístic.  
- Es desconeix si s'afectarà espècies catalogades en el Libro rojo de los invertebrados de España, que alguns estudis hidrològics consideren com a possible.  
- No és possible saber quin ha sigut l'efecte ambiental de l'actual carretera que uneix Orpesa amb Cabanes al llarg dels anys, perquè quan es va construir no es va fer un estudi previ referit a l'estatus ecològic del seu entorn que ens permeta establir una comparació d'aquell estatus amb l'estatus actual.  
- La cova Ullal de Miravet no és un fenomen càrstic aïllat, sinó que constitueix una part accessible de l'aqüífer càrstic regional... La canalització de residus, accidentals o no, procedent de les calçades i cunetes cap a cubetes de decantació i eliminació de sobrenadants, tal com es proposa en l'informe GIA-Sedelam, com a mesura correctora, no és suficient, perquè exigeixen un manteniment difícil de garantir a llarg termini, i a més hi ha una gran diversitat de productes tòxics solubles que no són separables ni per decantació ni per flotació.»  
  
Resposta de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:  
«- El projecte de construcció i l'estudi d'impacte ambiental de la carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes han quedat sotmesos conjuntament al tràmit d'informació pública i presentats davant l'autoritat ambiental competent...  
- El projecte de construcció i l'estudi d'impacte ambiental desenvolupen una solució de traçat que en tota la seua longitud, excepte el tram final entre el PK 13+000 i CV-10, estava definit i aprovat en documents anteriors...; han sigut àmpliament reforçades les mesures correctores respecte a les ja incloses en els documents anteriors. L'elecció de la solució respecte al corredor no correspon a aquest projecte, sinó que forma part del projecte bàsic de la Carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, clau 41-C-1358(3). ...És en el projecte de construcció on es desenvolupa completament la solució escollida, en aquest cas amb els ajustos efectuats en el traçat que s'han anat recollint en els successius projectes desenvolupats fins al moment i que contenien el tram comprés entre els PK 6+500 i 11+800, a més de les millores ambientals introduïdes.  
  
- Ambdues actuacions constitueixen bieles de connexió entre l'interior i la costa, però no pot deduir-se que siguen actuacions redundants, ja que la finalitat de la biela Orpesa-Cabanes és facilitar la connexió en l'àmbit central de la Plana Alta.  
- L'estudi d'impacte ambiental conté una sèrie de mesures correctores i de prevenció d'impactes l'efecte del qual s'estén sobre un entorn ampli de la infraestructura.  
- El Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell..., aprovat després de la redacció del projecte de construcció, estableix, en l'article 9, apartat 1, un perímetre de protecció general per a cadascuna de les cavitats catalogades, definit per un cercle d'una hectàrea de superfície (equivalent a un radi de 56,4 m), centrat en cadascuna de les boques de la cavitat. La carretera es localitza a 157 m al NE de la boca d'entrada de l'ullal de Miravet, açò és, allunyada més de 100 m del perímetre de protecció general d'aquesta cavitat. A més, per a les cavitats que ho requerisquen, el Decret 65/2006 estableix un perímetre de protecció especial (article 9, apartat 2.b) corresponent a la projecció, en la superfície del terreny, de la topografia coneguda per a la cavitat. El traçat de la carretera es presenta completament fora dels perímetres de protecció establits.  
- S'inclou un estudi hidrogeològic i un estudi faunístic de l'àmbit territorial en què s'emmarca l'actuació, on s'han caracteritzat les espècies més representatives de l'àrea objecte del projecte..., s'han descrit les mesures preventives i correctores que cal adoptar per a evitar o minimitzar els efectes negatius sobre les diverses espècies de fauna i sobre les condicions hidrogeològiques de l'entorn...»  
3. Al·legació de l'Espeleo Club Castelló:  
De data 12 de juliol de 2006:  
«- L'ullal de Miravet és una de les cavitats singularment protegides pel Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana. L'article 9.2 d'aquest decret estableix un perímetre de protecció especial per a aquelles cavitats que justificadament ho requerisquen. Aquest perímetre protegit correspon a la projecció, en la superfície del terreny, de la topografia coneguda de la cavitat.  
  
- L'informe tècnic Estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió de la carretera Orpesa-Cabanes sobre les aigües subterrànies, redactat per Sedelam i datat al maig de 2004, constitueix un document sense estudi previ bàsic, sense mètode de treball rigorós, elaborat amb excessiva rapidesa, on les mostres de camp són puntuals i les sèries de dades no existeixen... L'informe Reconeixement geofísic mitjançant tomografia elèctrica, elaborat per IGT i datat a l'abril de 2004, no té cap mètode d'anàlisi.  
- Es considera que, atenent el principi de prudència ambiental, es preveja l'execució d'aquesta carretera per un traçat no tan agressiu amb l'entorn natural. I que prèviament a les obres d'execució de la nova carretera Cabanes-Orpesa es consensue un grup d'experts per a l'elaboració d'un estudi científic multidisciplinari metòdic i ben documentat de tota la zona afectada, des del Pla de Cabanes fins a aigües avall de la boca de la surgència temporal de l'ullal de Miravet, com també la realització de proves directes de traçabilitat de les aigües subterrànies.»  
  
De data 7 de setembre de 2006, que afig:  
«- L'estudi d'impacte ambiental únicament té en compte la cavitat denominada Ullal de Miravet, que no és l'única cavitat subterrània que quedaria afectada de manera directa o indirecta pel traçat: avenc del Pla de les Foies, forat de l'Horta i avenc de la Costa Vella.  
- L'estudi d'alternatives va ser elaborat l'any 1995 amb dades totalment desfasades actualment...»  
Resposta de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:  
A l'al·legació de data 12 de juliol de 2006:  
«- El Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell..., aprovat després de la redacció del projecte de construcció, estableix, en l'article 9, apartat 1, un perímetre de protecció general per a cadascuna de les cavitats catalogades, definit per un cercle d'una hectàrea de superfície (equivalent a un radi de 56,4 m), centrat en cadascuna de les boques de la cavitat. La carretera es localitza a 157 m al NE de la boca d'entrada de l'ullal de Miravet, açò és, allunyada més de 100 m del perímetre de protecció general d'aquesta cavitat. A més, per a les cavitats que ho requerisquen, el Decret 65/2006 estableix un perímetre de protecció especial (article 9, apartat 2.b) corresponent a la projecció, en la superfície del terreny, de la topografia coneguda per a la cavitat.  
  
- La Conselleria d'Infraestructures i Transport ha fet una sèrie d'estudis dirigits a avaluar la possible afecció de les obres sobre l'ullal de Miravet i el seu entorn, a més de considerar altres informes i estudis ja existents, fets per tercers. Dels estudis i reconeixements realitzats recollits en l'Estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió de la carretera Orpesa-Cabanes sobre les aigües subterrànies [...], figura la cartografia de la cavitat efectuada pel Grup Espeleològic de Castelló i reconeguda in situ l'any 2002 pel Grup d'Activitats Subaquàtiques de la Guàrdia Civil...; la nova infraestructura projectada es localitza a una distància aproximada de 60 m de la projecció en superfície de terreny de la topografia coneguda com a ullal de Miravet. El traçat de la carretera es presenta completament fora dels perímetres de protecció que estableix el Decret 65/2006...  
Amb tot, el projecte inclou, a més, una sèrie de mesures preventives, de protecció i correctores..., a fi d'evitar la percolació d'efluents procedents de la carretera en un ampli entorn de l'ullal.»  
  
A l'al·legació de data 7 de setembre de 2006, afig:  
«- Les diverses alternatives de traçat respecte al corredor ja es van analitzar en el Projecte bàsic de la carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, mentre que en el projecte de construcció actual es desenvolupa l'alternativa seleccionada, amb ajustos puntuals efectuats en el traçat i ja avaluats ambientalment després de 1995, i amb l'increment de les mesures correctores que cal aplicar en la fase de construcció i de servei.»  
4. Al·legació de l'Associació Salvem el Desert:  
Al·legació de data 13 de juliol de 2006:  
«- La situació no és la mateixa que la que hi havia en el moment de l'aprovació del projecte anterior. Com a conseqüència de les actuacions en defensa del medi natural dutes a terme per diversos col·lectius ecologistes..., s'ha tingut un coneixement més exacte de l'abast del risc que per al medi subterrani comporta la construcció d'una via de les característiques i traçat de la que es proposava llavors, i de la que es proposa ara. ...És evident que els nous coneixements sorgits sobre l'extraordinària sensibilitat del medi a possibles afeccions (vibracions, filtracions, abocaments, solsides...) requerien una adequada estimació ambiental per part de l'administració encarregada de tutelar la pervivència de béns i fauna única al món.  
  
- S'ha inclòs la cova Ullal de Miravet en el Catàleg de coves protegides de la Comunitat Valenciana...; la situació actual obliga a fer un estudi i valoració detallats per part de la conselleria competent de les possibles afeccions al patrimoni geològic i biològic així censat...  
  
- El projecte que se sotmet a informació pública no conté l'estudi d'impacte ambiental preceptiu que s'havia d'haver tramés a l'administració ambiental juntament amb la memòria del projecte per a ser sotmesos conjuntament a informació pública...»  
Al·legació de data 8 de setembre de 2006, que afig:  
«- L'estudi d'impacte ambiental és un mer document formal, que no ha estudiat l'impacte ambiental de l'obra tenint en compte les dades actuals conegudes, que no s'ajusta a les prescripcions normatives i que inclou informes parcials, i eludeix l'examen d'aquells que sostenen amb fonament que el traçat actual és desaconsellable i els greus riscos que comporta.  
- L'estudi d'impacte ambiental presenta irregularitats en tant que els antecedents del projecte actual no s'ajusten del tot a la realitat: el traçat va ser modificat respecte al projecte inicial i aquesta modificació no va ser sotmesa a declaració d'impacte ambiental.  
- L'estudi d'impacte ambiental no proposa alternatives tècnicament viables, es limita a utilitzar un estudi elaborat fa deu anys per a un projecte diferent...  
- Els informes que fonamenten l'estudi d'impacte ambiental no són fiables. L'estudi de Sedelam és l'únic entre els estudis existents que sosté l'absència de connexió entre els embornals del Pla i l'ullal de Miravet...  
- El vial s'estén en gran part per l'antic perímetre de protecció del Paratge Natural del Desert de les Palmes. El fet que no traspasse els límits no basta per a considerar que no hi produeix cap afecció.»  
  
Resposta de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:  
A l'al·legació de data 13 de juliol de 2006:  
«- Tant el projecte de construcció com l'estudi d'impacte ambiental de la carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes han quedat sotmesos conjuntament al tràmit d'informació pública (DOGV núm. 5280 i DOGV núm. 5330) i presentats davant l'autoritat ambiental competent...  
- El Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell..., aprovat després de la redacció del projecte de construcció, estableix, en l'article 9, apartat 1, un perímetre de protecció general per a cadascuna de les cavitats catalogades, definit per un cercle d'una hectàrea de superfície (equivalent a un radi de 56,4 m), centrat en cadascuna de les boques de la cavitat. La carretera es localitza a 157 m al NE de la boca d'entrada de l'ullal de Miravet, açò és, allunyada més de 100 m del perímetre de protecció general d'aquesta cavitat. A més, per a les cavitats que ho requerisquen, el Decret 65/2006 estableix un perímetre de protecció especial (article 9, apartat 2.b) corresponent a la projecció, en la superfície del terreny, de la topografia coneguda per a la cavitat.  
  
- La Conselleria d'Infraestructures i Transport ha fet una sèrie d'estudis dirigits a avaluar la possible afecció de les obres sobre l'ullal de Miravet i el seu entorn, a més de considerar altres informes i estudis ja existents, fets per tercers. Dels estudis i reconeixements realitzats recollits en l'Estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió de la carretera Orpesa-Cabanes sobre les aigües subterrànies..., figura la cartografia de la cavitat efectuada pel Grup Espeleològic de Castelló i reconeguda in situ l'any 2002 pel Grup d'Activitats Subaquàtiques de la Guàrdia Civil...; la nova infraestructura projectada es localitza a una distància aproximada de 60 m de la projecció en superfície de terreny de la topografia coneguda com a ullal de Miravet. El traçat de la carretera es presenta completament fora dels perímetres de protecció que estableix el Decret 65/2006...  
  
- Amb tot, el projecte inclou, a més, una sèrie de mesures preventives, de protecció i correctores..., a fi d'evitar la percolació d'efluents procedents de la carretera en un ampli entorn de l'ullal.»  
  
A l'al·legació de data 8 de setembre de 2006, que afig:  
«- El projecte modificat número 1 del Projecte de construcció de la carretera Orpesa-Cabanes, connexió entre la N-340 i la CV-10, Cabanes incloïa la modificació en el tram entre el PK 6+500 i el 11+800. La directora general de Planificació i Gestió del Medi va dictar una resolució el 26 de febrer de 2002 en la qual s'estimen acceptables, a l'efecte ambiental, les modificacions introduïdes en el projecte modificat número 1.  
- Encara que el projecte s'ha redactat de nou, no es tracta en si mateix d'una nova actuació, ja que té el mateix objecte i s'estén bàsicament pel mateix traçat que ja figurava en els documents redactats anteriorment.  
- En els documents desenvolupats s'estudia el possible impacte sobre els aspectes esmentats en un entorn ampli de la nova infraestructura, i s'estableixen mesures correctores i de prevenció d'impactes específiques que cal aplicar tant en la fase d'execució de les obres com en la fase de servei.»  
5. Al·legació del Grup per a l'Estudi i Conservació dels Espais Naturals (GECEN):  
De data 18 de juliol de 2006:  
«- El projecte és una continuació i derivació de l'antic projecte d'obres 41-CS-1358 carretera Orpesa-Cabanes, connexió entre la N-340 i la CV-10, que ha tingut dues paralitzacions judicials i dos procediments penals...  
- La Conselleria coneix l'existència de les espècies no catalogades, l'obligació de protecció per llei de les quals li imposa adoptar mesures de conservació i protecció...; en el projecte no s'ha tingut en compte l'existència de les espècies i la necessitat de preservar el seu hàbitat de qualsevol afecció...: juntament amb el projecte de carretera exposat al públic, no s'ha tingut en compte l'existència de les espècies i la necessitat de preservar el seu hàbitat de qualsevol afecció.  
- Juntament amb el projecte de carretera exposat al públic no està l'estudi preceptiu d'impacte ambiental...  
- Del projecte anterior no es van valorar ni es van tenir en compte les cavitats que hi havia a la zona ni les espècies que les habitaven...  
- No s'ha fet cap estudi que determine que l'opció sud siga millor o que tinga menys impacte ambiental en relació amb l'opció nord, tenint en compte tots els valors presents afectats, incloent-hi les afeccions directes i indirectes al paratge, les afeccions a les noves espècies inventariades en perill d'extinció i el sistema de cavitats de la zona sud. L'estudi d'alternatives no hauria de discriminar una opció enfront d'una altra pel fet de ser la favorita de la Conselleria d'Infraestructures, i per això dotar de més detall l'opció sud enfront de la nord...  
  
- La presència d'espècies dignes de protecció a les cavitats de l'ullal de Miravet i en el sistema càrstic obliguen l'administració a posar en pràctica mesures de conservació i protecció de l'hàbitat d'aquestes espècies...; la construcció de la carretera per l'opció sud que es proposa és una de les amenaces de la supervivència de les espècies...  
- L'ullal de Miravet és una de les cavitats singularment protegides pel Decret 65/2006, de 12 de maig...; la cavitat en qüestió constitueix l'exemple més evident de protecció adaptat a l'apartat b de l'article 9.2 del decret esmentat, el qual estableix que el perímetre protegit correspon a la projecció, en la superfície del terreny, de la topografia coneguda de la cavitat...; l'ecosistema subterrani pot prosseguir molts metres més, com passa en aquesta cavitat, on les mostres biològiques estudiades s'han extret d'un extrem insignificant del que indiscutiblement constitueix el nucli del ric ecosistema subterrani que conté aquesta cova...; la protecció de la cavitat s'ha d'estendre fins on s'estenguen els elements pels quals la cavitat està protegida, és a dir, la seua fauna troglòbia i la presència d'aigua, no fins on un explorador subterrani puga arribar en una determinada incursió subterrània (variable segons l'època de l'any en què es faça l'exploració).  
  
L'ullal de Miravet constitueix una surgència temporal que drena una relativament extensa superfície de terreny...; l'Estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió de la carretera Orpesa-Cabanes sobre les aigües subterrànies, redactat per Sedelam i datat al maig de 2004..., constitueix un document sense un estudi previ bàsic, sense mètode de treball rigorós, elaborat amb excessiva rapidesa, on les mostres de camp són puntuals i les sèries de dades no existeixen, s'han presentat diversos aqüífers localitzats a diferents profunditats com un de sol i amb analítiques confuses.  
L'informe Reconeixement geofísic mitjançant tomografia elèctrica, elaborat per IGT i datat a l'abril de 2004, indica que no s'han identificat discontinuïtats significatives, la qual cosa descartaria la presència de buits de grans dimensions, però no seria concloent amb cavitats menors, afirmació que està treta de context i no té cap mètode d'anàlisi...  
  
...l'estudi de Sedelam no fa un estudi de la profunditat dels pous i de les característiques dels materials que és la qüestió bàsica per a un estudi hidrogeològic.  
- És fals que l'ullal de Miravet està separat hidrològicament del Pla de Cabanes, i tots els residus carretera amunt de l'ullal de Miravet anirien en direcció a la cova, que és cap a on flueix l'aigua subterrània. En un sistema càrstic és impossible depurar l'aigua perquè circula a gran velocitat, i els residus arriben de manera directa a l'interior. En l'informe de Sedelam no hi ha cap estudi sobre la capacitat de regeneració del terreny...  
- És imprescindible que es consensue un grup d'experts per a l'elaboració d'un estudi científic multidisciplinari, metòdic i ben documentat, de tota la zona afectada, des del Pla de Cabanes fins a aigües avall de la boca de la surgència temporal de l'ullal de Miravet, com també la realització de proves directes de traçabilitat de les aigües subterrànies mitjançant indicadors biològicament innocus. Davant la falta d'estudis científics rigorosos que ens permeten conéixer l'origen de les aigües, els seus fluxos subterranis, el volum total i els límits de l'aqüífer que conté la important fauna subterrània, la interrelació de totes les cavitats subterrànies de la zona, els punts lògics i les zones d'infiltració de les aigües, etc., és necessària la seua elaboració.  
- Són nombrosos els informes que alerten sobre les afeccions d'una carretera en zones càrstiques: l'aigua que s'escola de les carreteres normalment està contaminada...; decisions sobre el primer traçat per a una carretera a través d'un carst haurien d'estar precedides per un estudi complet del carst...; els sostres de les coves es desplomen durant les explosions, i les seccions transversals de les galeries queden exposades a les vessants dels talls...  
- L'espècie Typhlatya miravetensis ha sigut catalogada en estat crític en el Libro rojo de los invertebrados en España...; en el text del Libro rojo de los invertebrados en España respecte al Typhlatya miravetensis indica el que és evident: que hi ha connexió entre el Pla de Cabanes i l'ullal de Miravet, i que la carretera Cabanes-Orpesa, en l'opció sud és una amenaça per a l'espècie...  
- La documentació científica disponible indica que l'ecosistema de l'ullal de Miravet és un dels vint més importants a escala mundial respecte a fauna troglòbia [...]; s'ha de catalogar la fauna de l'ullal de Miravet, s'han de prendre mesures cautelars de protecció del sistema càrstic, s'han d'estudiar en profunditat tots els aspectes de l'ecosistema i, en definitiva, s'ha de garantir la conservació del bé que cal protegir.  
  
- Les conseqüències de la via ràpida sobre el LIC i Paratge Natural del Desert de les Palmes s'han minimitzat al màxim, si no ignorat. Que la via ràpida no passe físicament per dins de l'espai natural protegit no significa que no l'afecte a tots els nivells: flora, fauna, paisatge, hidrologia, geologia...  
- La carretera afecta els jaciments arqueològics ibers...»  
De data 8 de setembre de 2006, que afig:  
«- L'estudi d'alternatives va ser elaborat l'any 1995 amb dades totalment desfasades actualment...  
- L'estudi d'impacte ambiental no justifica que l'opció sud siga la millor o que tinga menys impacte ambiental en relació amb l'opció nord...  
- L'estudi d'impacte ambiental no considera el sistema càrstic com un ecosistema que calga protegir, només té en compte la cavitat Ullal de Miravet que no és l'única cavitat subterrània que quedaria afectada de manera directa o indirecta pel traçat de la nova carretera: avenc del Pla de les Foies, forat de l'Horta i avenc de la Costa Vella.»  
Resposta de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:  
A l'al·legació de data 18 de juliol de 2006:  
«- El projecte conté les obres per a l'execució de la nova carretera Orpesa-Cabanes, entre els PK 6+500 i la CV-10, tram sobre el qual no pesa en l'actualitat cap tipus de restricció legal que impedisca o limite el desenvolupament administratiu d'aquest expedient...  
- S'inclou un estudi faunístic de l'àmbit territorial en què s'emmarca l'actuació, on s'han caracteritzat les espècies més representatives de l'àrea objecte del projecte, el seu nivell de protecció autonòmica, nacional i comunitària, i on s'han identificat i valorat els potencials impactes que la construcció i el funcionament de la nova carretera podrien exercir sobre aquestes.  
- Tant el projecte de construcció com l'estudi d'impacte ambiental de la carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes han quedat sotmesos conjuntament al tràmit d'informació pública (DOGV núm. 5280 i DOGV núm. 5330) i presentats davant l'autoritat ambiental competent...  
- L'elecció de la solució respecte al corredor no correspon a aquest projecte, sinó que forma part del Projecte bàsic de la Carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, clau 41-C-1358(3). ...És en el projecte de construcció on es desenvolupa completament la solució escollida, en aquest cas amb els ajustos efectuats en el traçat que s'han anat recollint en els successius projectes desenvolupats fins al moment i que contenien el tram comprés entre els PK 6+500 i 11+800.  
- El projecte de construcció i l'estudi d'impacte ambiental contenen una sèrie de mesures preventives i correctores, a més d'un programa de vigilància ambiental, l'objecte de les quals és evitar o minimitzar l'afecció sobre espècies existents, com també sobre el medi hídric...  
- El Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell..., aprovat després de la redacció del projecte de construcció, estableix, en l'article 9, apartat 1, un perímetre de protecció general per a cadascuna de les cavitats catalogades, definit per un cercle d'una hectàrea de superfície (equivalent a un radi de 56,4 m), centrat en cadascuna de les boques de la cavitat. La carretera es localitza a 157 m al NE de la boca d'entrada de l'ullal de Miravet, açò és, allunyada més de 100 m del perímetre de protecció general d'aquesta cavitat. A més, per a les cavitats que ho requerisquen, el Decret 65/2006 estableix un perímetre de protecció especial (article 9, apartat 2.b) corresponent a la projecció, en la superfície del terreny, de la topografia coneguda per a la cavitat.  
  
- La Conselleria d'Infraestructures i Transport ha fet una sèrie d'estudis dirigits a avaluar la possible afecció de les obres sobre l'ullal de Miravet i el seu entorn, a més de considerar altres informes i estudis ja existents, fets per tercers. Dels estudis i reconeixements realitzats recollits en l'Estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió de la carretera Orpesa-Cabanes sobre les aigües subterrànies..., figura la cartografia de la cavitat efectuada pel Grup Espeleològic de Castelló i reconeguda in situ l'any 2002 pel Grup d'Activitats Subaquàtiques de la Guàrdia Civil...; la nova infraestructura projectada es localitza a una distància aproximada de 60 m de la projecció en superfície de terreny de la topografia coneguda com a ullal de Miravet. El traçat de la carretera es presenta completament fora dels perímetres de protecció que estableix el Decret 65/2006...  
Amb tot, el projecte inclou, a més, una sèrie de mesures preventives, de protecció i correctores..., a fi d'evitar la percolació d'efluents procedents de la carretera en un ampli entorn de l'ullal.  
- La carretera s'ha projectat sense fer voladures (l'excavació dels túnels es farà amb màquines perforadores), a fi d'evitar les possibles afeccions que aquestes podrien ocasionar.  
- No és competència de la Conselleria d'Infraestructures i Transport la catalogació de la fauna existent en un àmbit determinat...; el programa de vigilància ambiental determina a l'inici de les actuacions l'obligació de portar un control dels paràmetres necessaris que permeten determinar aquesta possible afecció i, si escau, l'adopció immediata de les mesures oportunes...  
- En els documents desenvolupats s'estudia el possible impacte sobre els aspectes esmentats (paisatge, vegetació, flora, fauna, etc.) a l'entorn de la nova infraestructura, i s'estableixen mesures correctores, de recuperació ambiental, defensa de l'erosió, integració paisatgística, etc., que cal aplicar en fase d'execució i de servei...»  
A l'al·legació de data 8 de setembre de 2006, a la qual afig:  
«- El projecte de construcció i estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a la legislació vigent en matèria de patrimoni, a l'efecte que s'avalue la incidència de l'actuació sobre els possibles jaciments arqueològics existents...; es durà a terme un seguiment arqueològic...»  
  
6. Al·legació de la Diputació de Castelló:  
No fa cap al·legació de caràcter ambiental.  
7. Al·legació de l'Associació Voltants del Desert  
Coincideix amb l'al·legació presentada per l'Associació Salvem el Desert en data 8 de setembre de 2006.  
Resposta de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:  
Coincideix amb la resposta donada a l'al·legació presentada per l'Associació Salvem el Desert en data 8 de setembre de 2006.  
  
Vist que en data 19 de gener de 2007 la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe favorable sobre els efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el projecte constructiu i estudi d'impacte ambiental de l'obra Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes (Castelló), amb la condició que la DIA establisca expressament l'obligació que les tasques de desbrossament, desmunt i qualsevol altra obra que implique la remoció del subsòl es facen amb seguiment arqueològic diari a temps total.  
Vist que, seguint els tràmits que preveu la legislació d'impacte ambiental, es va fer una consulta als organismes següents:  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, en data 8 d'abril de 2010.  
- Àrea de Conservació d'Espais Naturals, en data 8 d'abril de 2010.  
- Serveis Territorials de Medi Ambient a Castelló, en data 30 d'abril de 2010, consulta que es va reiterar en data 16 de setembre de 2010 i en data 18 de novembre de 2010.  
- Servei de Biodiversitat, en data 16 de novembre de 2010.  
Vist que en data 7 de maig de 2010 es va rebre un informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, el contingut del qual es resumeix a continuació:  
«...la carretera s'ubica als voltants dels espais següents pertanyents a la Xarxa Natura 2000:  
- LIC Desert de les Palmes ES5221002.  
- ZEPA Desert de les Palmes.  
Vistes les característiques del projecte, es considera que els possibles impactes potencials sobre els espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000 són:  
- Fragmentació dels hàbitats.  
- Impacte acústic durant la fase d'explotació.  
...al llarg del traçat s'han projectat algunes obres de drenatge amb dimensions suficients per a permetre el pas de xicotets i mitjans mamífers, com també per a la resta dels grups de fauna presents en l'àmbit de l'actuació. A açò cal afegir els túnels i viaductes projectats. S'ha de disposar d'una tanca perimetral que evite el creuament de la fauna, i la reconduïsca als passos de fauna previstos.  
Amb tot, es considera necessari que s'establisca un sistema per a facilitar l'eixida d'animals atrapats dins de la tanca perimetral (rampes o portes unidireccionals).  
Pel que fa a la possible afecció a espais de Xarxa Natura 2000, aquest servei hi emet un informe favorable, sempre que s'adopten les mesures correctores previstes en el projecte que eviten l'afecció sobre la fragmentació d'hàbitats i impacte acústic associades a aquest tipus d'infraestructures. No obstant això, aquest informe s'emet sense perjudici d'altres informes sectorials, en particular pel que fa a l'espècie catalogada com a vulnerable Typhlatya miravetensis.»  
Vist que en data 4 d'octubre de 2010 es va rebre un informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, el contingut del qual es resumeix a continuació:  
«...Es pretén fer un projecte per a millorar la carretera des d'Orpesa a Cabanes. ...es fan les consideracions següents:  
- El traçat de la carretera discorre pròxim al límit nord de l'àmbit del PRUG del Paratge Natural del Desert de les Palmes. En concret, afecta una xicoteta part de la zona de protecció agrícola al sector nord-oest.  
- Consultada la normativa del parc, s'ha comprovat que l'activitat esmentada és compatible amb el PRUG, a la zona de protecció agrícola, ja que no es troba dins de les activitats incompatibles amb aquesta zona, en virtut de l'article 37 del PRUG.  
- Així mateix, el projecte esmentat ha d'adoptar les mesures necessàries per a restituir i minimitzar l'impacte que es puga originar sobre la coberta vegetal i l'estabilitat en els talussos, en aquells trams que afecten l'àmbit del PRUG en virtut de l'article 24.»  
Vist que en data 22 d'octubre de 2010 es va rebre un informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Castelló, el contingut del qual es resumeix a continuació:  
«...L'execució del projecte de carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10 es considera que ocasionarà un impacte sever/moderat sobre el medi i que, en conseqüència, requereix l'adopció de mesures preventives i correctores.  
a) Mesures correctores de caràcter general  
- El transport dels materials de construcció s'ha de fer a través del traçat de la nova carretera, sense afectar la carretera actual CV-148 i els camins rurals. S'ha d'evitar, a més, l'obertura de nous accessos.  
- S'ha de jalonar tota la traça de la carretera abans d'iniciar les obres, com també la zona d'instal·lacions auxiliars.  
- Les instal·lacions auxiliars s'han d'ubicar fora de la vall del riu Xinxilla i de la vall de Miravet, en zones agrícoles del Pla de Cabanes o en zones agrícoles anteriors al PK 6+500, sense afectar zones de vegetació natural.  
- S'ha de fer un decapatge previ de la terra vegetal...  
- S'ha de considerar la prohibició expressa d'obertura de zones de préstec o abocador en tot l'entorn de les obres...  
- El ferm de la carretera s'ha d'adequar amb material elàstic per a reduir el nivell sonor que produirà la circulació de vehicles.  
- ...es recomana que els viaductes i els passos inferiors s'ajusten en el disseny a passos de fauna, d'acord amb les prescripcions tècniques per al desenvolupament de passos de fauna i tanques perimetrals...  
- El vial s'ha de condicionar, al llarg de tot el seu traçat, mitjançant una tanca perimetral per a evitar atropellaments de la fauna, d'acord amb les prescripcions tècniques citades en l'apartat anterior.  
b) Talussos en desmunt  
- ...s'han de disposar amb una inclinació 3H:2V (terres i terrenys de trànsit) i 1H:1V (roca), i s'ha d'adequar una berma intermèdia d'1-1,5 m d'amplària cada 3-5 m d'alçària de talús. Es recomana adoptar morfologies de restauració naturals no excessivament geomètriques.  
- S'ha de crear un mur en la base del talús de desmunt, d'1 metre d'alçària, com a mínim, per a generar una jardinera que permeta la plantació amb espècies arbòries i enfiladisses.  
- Es recomana utilitzar espècies resistents, de creixement ràpid i amb un desenvolupament vertical de, com a mínim, 3 m que permeten l'ocultació del talús rocós (Pinus halepensis i Ulmus minor), a més d'espècies arbustives pròpies del matoll termòfil.  
- Prèviament a la plantació, s'han de tractar els talussos rocosos amb tècniques d'envelliment, del tipus Colorock o similar.  
- Les bermes intermèdies s'han d'adequar mitjançant l'execució de desaigües al peu del talús, estesa de terra vegetal i revegetació amb espècies arbòries.  
c) Talussos de terraplé  
- S'han de disposar amb una inclinació màxima 3H:2V, amb bermes intermèdies cada 3 m d'alçària de talús per a canalitzar el drenatge de l'escorrentia i evitar processos erosius.  
- La base dels talussos de terraplé s'ha de condicionar amb un muret de maçoneria de 0,5 m d'alçària per a contenir les terres de vessament i protegir els vials de servei i la carretera actual CV-148.  
- S'ha de restaurar el talús mitjançant la plantació arbòria de Pinus halepensis en les bermes intermèdies i hidrosembra en tot el talús.  
d) Mesures correctores específiques  
- S'han de construir murs en la base del terraplé amb aplacat de terra en els trams següents: PK 9+640 a 9+680 (prolongació mur 9.6), PK 10+080 a 10+170 i PK 10+940 a 11+060.  
- S'han de dissenyar passos de fauna en els punts següents: pas inferior 6,8, com a pas de fauna tipus B2; pas inferior 7,2, com a pas de fauna tipus B4; pas inferior 7,6, com a pas de fauna tipus B2; obra de drenatge 7,88, com a pas de fauna tipus B4; túnel de la cova, com a pas de fauna tipus A1 ecoducte; pas inferior 8,8, com a pas de fauna tipus B2; pas inferior 11,4, com a pas de fauna tipus B3.  
- S'ha de dissenyar una pantalla vegetal al costat sud de la carretera, en el tram del PK 8+350 al PK 9+340, a fi de minimitzar l'impacte visual i sonor del vial a la vall de Miravet.  
- S'han de reposar els camins rurals existents mitjançant un pas superior al PK 0+310 i mitjançant passos inferiors als PK 1+085 i 1+690.  
- En el tram 2, s'ha de rebaixar l'alçària del terraplé projectat i s'ha d'adequar una berma intermèdia, almenys cada 3 m d'alçària, per a reduir l'impacte paisatgístic.  
e) Camins ramaders  
- D'acord amb el projecte de classificació de camins ramaders aprovat per l'Ordre ministerial de data 22-12-62 i publicat en el BOE de data 23-01-63 i en el BOP de data 16-02-63, el traçat de la nova carretera afecta camins ramaders classificats al terme municipal de Cabanes, per la qual cosa s'ha de complir la Llei 3/1995, de camins ramaders, adequant passos a distint nivell per a permetre la continuïtat del pas ramader.  
- Al PK 8+300 del traçat s'interseca perpendicularment la via pecuària número 26, assagador del Barranc de Miravet, classificada amb una amplària legal de 36 m. El traçat en aquest punt s'estén mitjançant un túnel (túnel de la Cova). En aquest sentit, la boca oest del túnel s'ha de situar a una distància mínima de 18 m des de l'eix del camí ramader.  
- Al PK 1+085 del traçat s'interseca perpendicularment el camí ramader número 26, assagador del Corral d'Alberic, classificat amb una amplària legal de 6 m. El traçat de la carretera en aquest punt s'estén mitjançant un terraplé pel qual s'ha d'habilitar un pas inferior d'amplària suficient que restituïsca el camí rural, i amb una alçària mínima de 3 m per a permetre el pas de cavalleries. Es recomana habilitar aquest pas inferior com un pas de fauna tipus B3.  
f) Ullal de Miravet  
- Per a reduir el risc de contaminació de les aigües subterrànies a l'entorn de l'ullal de Miravet s'han d'instal·lar cubetes de decantació i eliminació de sobrenadants als punts d'abocament de les cunetes.  
  
- Els efluents del punt d'abocament F s'han de conduir i han d'abocar aigües avall de l'ullal de Miravet, en un punt amb piezometria a cota inferior a la que hi ha a la cova.  
- S'han d'instal·lar barreres de retenció de sediments per a la protecció de l'ullal de Miravet, l'avenc de la Costa Vella, el forat de l'Horta, l'avenc del Pla de les Foies i el riu Xinxilla.  
g) Execució de túnels  
- L'excavació dels túnels s'ha de fer mitjançant una perforadora, i evitar l'ús d'explosius (voladures). Tot això a fi de generar nivells de soroll i vibracions menors en el substrat rocós que puguen afectar el sistema càrstic.  
Vist que en data 23 de desembre de 2010 es va rebre un informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals (Servei de Biodiversitat), el contingut del qual es resumeix a continuació:  
«...consultada la documentació disponible en aquest Servei, s'informa del següent:  
1. La consulta realitzada al Banc de Dades de la Biodiversitat de la CV informa de la presència a l'entorn de la carretera de les espècies prioritàries següents:  
- Àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus), annex I, vulnerable, del Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. El projecte afecta l'àrea de campeig de l'àguila cuabarrada, el niu de la qual es troba a 1,6 km del traçat de la carretera. No obstant això, atesa l'amplitud de moviments d'aquesta espècie, aquesta afecció lineal no serà significativa.  
- Ildobates neboti, annex I, vulnerable, del Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Es troba en la quadrícula UTM 1×1 km 31TBE5144. Atés l'hàbitat d'aquesta espècie (medi subterrani profund a les cavitats calcàries), la distància al traçat del projecte (725 m) i les seues característiques en aquest tram, es considera que la construcció de la carretera no afectarà aquesta espècie.  
- Typhlatya miravetensis, annex I, vulnerable, del Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Es troba en la quadrícula UTM 1×1 km 31TBE4944, a l'ullal de Miravet, a 470 m de distància de la traça. En informes anteriors del projecte ja es va indicar que no es preveia una afecció a l'espècie. D'altra banda, cal assenyalar que, segons estudis recents realitzats pel Museu Valencià d'Història Natural, l'espècie s'ha localitzat en, almenys, dues noves localitats de l'aqüífer del Maestrat, allunyades desenes de quilòmetres de l'ullal de Miravet.  
  
2. El projecte pot afectar l'hàbitat d'interés comunitari (Directiva 92/43/CEE): Querco cocciferae-Lentiscetum (Codi UE 5330)...  
4. El projecte pot afectar el Parc Natural, LIC i ZEPA Desert de les Palmes...»  
Vist que dels estudis hidrogeològics realitzats i inclosos en el projecte de construcció es conclou que:  
- La nova carretera no induirà cap modificació en el sistema d'alimentació hídrica de l'aqüífer i a l'ullal de Miravet en particular, la textural o estructural de la roca permeable, en els seus fluxos subterranis ni en el seu règim de descàrrega.  
- Els impactes que pot causar la nova infraestructura se centren en la possible alteració de la qualitat de les aigües subterrànies per percolació de l'aigua de llavada de la calçada, que presentaran una baixa càrrega contaminant i seran assimilats i depurats pel medi receptor a radis compresos entre 100 i 318 m des del punt d'abocament, en funció de la naturalesa i del gruix dels materials de recobriment que presenten.  
  
- Únicament s'identifica un punt amb risc d'afecció de la qualitat de l'aigua a l'ullal de Miravet, localitzat a 147 m al nord-oest de la seua boca d'entrada, on s'abocaran les pluvials generades en 115 m de calçada, que s'han avaluat en un volum mitjà de 485 m³/any i amb una càrrega contaminant d'un habitant equivalent, la qual cosa implica que siga assumible pel medi subterrani.  
Vist que s'han afegit noves mesures correctores i protectores respecte de les considerades en el projecte bàsic Carretera Orpesa-Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, de l'any 1995, les quals es resumeixen a continuació:  
- Es classifica el territori en zones excloses, restringides i admissibles, segons la seua aptitud d'ús i qualitat o fragilitat del medi enfront de la ubicació d'elements o instal·lacions auxiliars durant l'execució de les obres.  
- Per a la protecció de la qualitat de les aigües i dels recursos hídrics subterranis, es proposen les mesures següents: instal·lació de barreres de retenció de sediments per a evitar l'arrossegament als llits de materials per l'aigua d'escorrentia; instal·lació de basses de decantació a les zones de manteniment de maquinària i instal·lacions auxiliars, amb separadors de greixos; impermeabilització de les superfícies on s'ubique el parc de maquinària, amb un sistema de drenatge superficial que porte l'aigua d'escorrentia a les basses de decantació.  
  
- Per a la protecció de l'ullal de Miravet: instal·lació de cubetes de decantació i eliminació de sobrenadants en cada punt d'abocament de cunetes i el seu manteniment posterior i conducció d'aquest efluent aigües avall de l'ullal, en un punt amb piezometria a cota inferior a la que hi ha a la cova.  
- Per a la protecció de la fauna: no s'han de fer voladures i s'han de limitar les operacions de desbrossament i moviments de terra entre l'1 de març i el 30 de juny a la zona més pròxima al Parc Natural, LIC i ZEPA Desert de les Palmes; s'han d'adequar les obres de drenatge longitudinal amb rampes de fuga cada 50 m i s'han de condicionar algunes obres de drenatge transversal com a passos de fauna.  
- Per a la protecció acústica: s'ha d'utilitzar ferm drenant dels PK 6+500 a 11+600 del tram 1, i 0+000 a 2+033 del tram 2.  
Atés que el projecte constructiu Carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes, desenvolupa la solució seleccionada en el projecte bàsic Carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, de l'any 1995, excepte xicotetes modificacions resultat dels tràmits d'informació pública i aprovació tècnica, la tramitació que s'estima procedent és formular una resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental, emesa en data 12 de maig de 1998.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent resolució complementària  
  
Primer  
Considerar vàlida la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 328/96-AIA del Projecte bàsic de carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800, Cabanes, que es va formular amb data 12 de maig de 1998, com també les resolucions complementàries emeses en data 7 de juliol de 2000 per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per la qual es dóna el vistiplau a les tasques de restauració i integració paisatgística de les obres de construcció de la nova carretera Cabanes-Orpesa, i en data 26 de febrer de 2002 per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi sobre el Projecte modificat número 1 de la carretera Orpesa-Cabanes, connexió entre la N-340 i la CV-10, que estima acceptable l'execució de les modificacions introduïdes degudes a la invasió de tres pilars del viaducte de la Lloba al Paratge Natural del Desert de les Palmes, per al Projecte de construcció de la carretera Orpesa-Cabanes entre el PK 6+500 i la CV-10, Cabanes (Castelló), i s'hi apliquen els condicionants establits en la declaració i les resolucions esmentades, als quals s'afigen els següents:  
  
1. El transport dels materials de construcció s'ha de fer a través de la traça de la nova carretera, sense afectar la carretera actual CV-148 i camins rurals. S'ha d'evitar, a més, l'obertura de nous accessos.  
2. S'ha de jalonar tota la traça de la carretera abans d'iniciar les obres, com també la zona d'instal·lacions auxiliars, les quals s'han d'ubicar fora de la vall del riu Xinxilla i de la vall de Miravet, en zones agrícoles del Pla de Cabanes o en zones agrícoles anteriors al PK 6+500, sense afectar zones de vegetació natural.  
3. S'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a reutilitzar-la posteriorment en els processos de restauració. Els sòls fèrtils obtinguts així s'aplegaran al llarg de la traça en muntons de manera que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas, aquests aplecs temporals s'han de fer tallant la xarxa de drenatge superficial. De la mateixa manera, en acabar els treballs, s'han de descompactar per subsolatge tots els terrenys que hagen sigut afectats per les obres i la maquinària emprada.  
  
4. Es prohibeix expressament l'obertura de zones de préstec o abocador en tot l'entorn de les obres. Els materials de rebliment i els tot-u que calguen per a l'execució del projecte s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures, aquestes s'han de sotmetre, abans d'utilitzar-les, al procediment de declaració d'impacte ambiental. S'ha de determinar la destinació final dels materials sobrants de l'excavació i de les demolicions necessàries, bé per al seu ús en la mateixa obra com a material reutilitzable, bé com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. No s'han d'abandonar en cap cas els materials sobrants al mateix emplaçament.  
  
5. El ferm de la carretera s'ha d'adequar per a reduir el nivell sonor que produirà la circulació de vehicles. En l'execució del projecte s'ha de fomentar l'ús de betums modificats o millorats amb cautxú procedent de pneumàtics fora d'ús, d'acord amb la disposició addicional segona del Reial decret 1619/2005, de 30 de desembre, sobre la gestió de pneumàtics fora d'ús, que estableix que les administracions públiques han de promoure la utilització de materials reciclats de pneumàtics fora d'ús i la de productes fabricats amb materials reciclats procedents d'aquests residus, sempre que complisquen les especificacions tècniques requerides, que s'estableixen en l'Ordre circular 21/2007, de la Direcció General de Carreteres, sobre l'ús i especificacions que han de complir els aglutinants i les mescles bituminoses que incorporen cautxú procedent de pneumàtics fora d'ús, en el Manual d'ús de pneumàtics fora d'ús en mescles bituminoses del CEDEX, com també en l'Ordre ministerial 891/2004, d'1 de març, que aprovava modificacions del plec de prescripcions tècniques generals per a obres de carreteres i ponts (PG-3).   
  
A la posada en ús de la infraestructura, durant els primers sis mesos, s'ha de comprovar el nivell sonor transmés a l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, la Conselleria d'Infraestructures i Transport haurà de comunicar aquest fet a l'òrgan ambiental. Si se superen en 10 dB o més, l'administració esmentada haurà d'elaborar un pla de millora de la qualitat acústica, d'acord amb el que s'especifica en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.   
6. A fi d'assegurar una adequada permeabilitat territorial, respecte als hàbitats i la fauna a un costat i a l'altre del vial, s'indica que els passos de fauna previstos han de complir el que s'estableix en el document Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals, elaborat pel Ministeri de Medi Ambient en 2006. El programa de vigilància ambiental per a la fase d'explotació ha d'incorporar les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades, i s'ha de posar en pràctica el que s'indica en el document Prescripcions tècniques per al seguiment i avaluació de l'efectivitat de les mesures correctores de l'efecte barrera de les infraestructures de transport, elaborat pel Ministeri de Medi Ambient, i Medi Rural i Marí en 2008. El vial s'ha de tancar, al llarg de tot el seu traçat, mitjançant una tanca perimetral per a evitar atropellaments a la fauna, d'acord amb les prescripcions tècniques citades, i establir sistemes per a facilitar l'eixida d'animals atrapats dins de la tanca (rampes o portes unidireccionals).  
S'han de dissenyar passos de fauna en els punts següents:   
- Pas inferior 6.8, com a pas de fauna tipus B2 (fitxa 6: pas inferior específic per a grans mamífers).  
- Pas inferior 7.2, com a pas de fauna tipus B4 (fitxa 8: pas inferior específic per a xicotets vertebrats).  
- Pas inferior 7.6, com a pas de fauna tipus B2 (fitxa 6: pas inferior específic per a grans mamífers).  
- Obra de drenatge 7.88, com a pas de fauna tipus B4 (fitxa 8: pas inferior específic per a xicotets vertebrats).  
- Túnel de la Cova, com a pas de fauna tipus A1 (fitxa 1: ecoducte).  
- Pas inferior 8.8, com a pas de fauna tipus B2 (fitxa 6: pas inferior específic per a grans mamífers).  
- Pas inferior 11.4, com a pas de fauna tipus B3 (fitxa 7: pas inferior multifuncional).  
7. Els talussos de desmunt s'han de disposar amb una inclinació 3H:2V (terres i terrenys de trànsit) i 1H:1V (roca), i s'ha d'adequar una berma intermèdia d'1-1,5 m d'amplària cada 3-5 m d'alçària de talús. Aquestes bermes s'han d'adequar mitjançant l'execució de desaigües al peu del talús, estesa de terra vegetal i revegetació amb espècies arbòries. Es recomana adoptar morfologies de restauració naturals no excessivament geomètriques. S'ha de crear un mur en la base del talús de desmunt d'1 m d'alçària, com a mínim, per a generar una jardinera que permeta la plantació amb espècies arbòries i enfiladisses. Es recomana utilitzar espècies resistents, de creixement ràpid i amb un desenvolupament vertical de, com a mínim, 3 m que permeten l'ocultació del talús rocós (Pinus halepensis i Ulmus minor), a més d'espècies arbustives pròpies del matoll termòfil. Prèviament a la plantació, s'han de tractar els talussos rocosos amb tècniques d'envelliment, del tipus Colorock o similar.   
8. Els talussos en terraplé s'han de disposar amb una inclinació màxima 3H:2V, amb bermes intermèdies cada 3 m d'alçària de talús per a canalitzar el drenatge de l'escorrentia i evitar processos erosius. La base d'aquests talussos s'ha de condicionar amb un muret de maçoneria de 0,5 m d'alçària per a contenir les terres de vessament i protegir els vials de servei i la carretera actual CV-148. La restauració del talús s'ha de fer mitjançant plantació arbòria de Pinus halepensis en les bermes intermèdies i hidrosembra en tot el talús.  
9. La revegetació s'ha de dissenyar amb espècies pròpies de la flora local, i s'ha d'evitar l'ús d'espècies exòtiques, en especial d'aquelles de caràcter invasor que apareixen en els annexos de l'Ordre de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
10. S'han de construir murs en la base del terraplé amb aplacat de terra en els trams següents: PK 9+640 a 9+680 (prolongació mur 9.6), PK 10+080 a 10+170 i PK 10+940 a 11+060.  
11. S'ha de dissenyar una pantalla vegetal al costat sud de la carretera, en el tram del PK 8+350 al PK 9+340, a fi de minimitzar l'impacte visual i sonor del vial a la vall de Miravet.  
12. En el tram 2, s'han de reposar els camins rurals existents mitjançant un pas superior al PK 0+310 i mitjançant passos inferiors als PK 1+085 i 1+690; s'ha de rebaixar l'alçària del terraplé projectat i s'ha d'adequar una berma intermèdia, almenys cada 3 m d'alçària, per a reduir l'impacte paisatgístic.  
13. S'ha d'obtenir l'autorització de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, de modificació o ocupació temporal de camins ramaders. En concret, s'han de tenir en compte les indicacions següents:  
- Al PK 8+300 del traçat interseca perpendicularment el camí ramader número 26, assagador del Barranc de Miravet, classificat amb una amplària legal de 36 m. El traçat en aquest punt s'estén mitjançant un túnel (túnel de la Cova). En aquest sentit, la boca oest del túnel s'ha de situar a una distància mínima de 18 m des de l'eix del camí ramader.  
- Al PK 1+085 del traçat interseca perpendicularment el camí ramader número 26, assagador del Corral d'Alberic, classificat amb una amplària legal de 6 m. El traçat de la carretera en aquest punt s'estén mitjançant un terraplé pel qual s'ha d'habilitar un pas inferior d'amplària suficient que restituïsca el camí rural, i amb una alçària mínima de 3 m per a permetre el pas de cavalleries. Es recomana habilitar aquest pas inferior com un pas de fauna tipus B3 (fitxa 7: pas inferior multifuncional).  
14. Per a reduir el risc de contaminació de les aigües subterrànies a l'entorn de l'ullal de Miravet s'han d'instal·lar cubetes de decantació i eliminació de sobrenadants als punts d'abocament de les cunetes. Caldrà un adequat manteniment d'aquests sistemes per a garantir-ne el funcionament correcte.   
Els efluents del punt d'abocament F (pla de delimitació de punts d'abocament d'aigües pluvials procedents de la calçada, contingut en l'Estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió hidrogeològica de la carretera Orpesa-Cabanes, elaborat per Sedelam al maig de 2004) s'han de conduir i han d'abocar aigües avall de l'ullal de Miravet, en un punt amb piezometria a cota inferior a la que hi ha a la cova.   
15. Com a mesura addicional per a la protecció de cavitats, la Conselleria d'Infraestructures i Transport ha de presentar una proposta d'instal·lació de barreres de retenció de sediments que protegisca l'ullal de Miravet, l'avenc de la Costa Vella, el forat de l'Horta, l'avenc del Pla de les Foies i el riu Xinxilla. Aquesta proposta ha de rebre el vistiplau de l'òrgan ambiental, que podrà afegir les condicions d'execució necessàries, amb la valoració i l'informe previs de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
16. L'excavació dels túnels s'ha de fer mitjançant una perforadora, i evitar l'ús d'explosius (voladures). Tot això a fi de generar nivells de soroll i vibracions menors en el substrat rocós que puguen afectar el sistema càrstic.  
17. Les tasques de desbrossament, desmunt i qualsevol altra obra que implique remoció del subsòl s'han de fer amb seguiment arqueològic diari a temps total.   
Així mateix, si durant l'execució de les obres es troben restes arqueològiques, se n'haurà d'informar immediatament l'òrgan competent en matèria patrimonial de la Conselleria de Cultura i Esport, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, d'acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
18. S'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o als seus voltants.  
19. Si durant la fase d'execució apareixen noves coves, avencs o altres cavitats subterrànies, les obres s'hauran de paralitzar al seu entorn, i se n'haurà d'informar immediatament la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Castelló, d'acord amb l'article 5 del Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, i el promotor haurà d'encarregar a personal especialitzat la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar-ne l'interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar-ne l'afecció.  
  
20. El programa de vigilància ambiental s'ha de completar amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades. S'ha d'incloure en el pla d'obra, i s'ha d'adequar i reestructurar amb el desenvolupament d'aquesta. El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals.  
Després de la posada en servei de la carretera, s'ha de comprovar el nivell sonor transmés a l'entorn. La Conselleria d'Infraestructures i Transport ha de comunicar periòdicament aquests resultats a l'òrgan ambiental. Si es considera oportú, serà necessària l'elaboració d'un pla de millora de la qualitat acústica que continga les mesures correctores que s'hagen d'adoptar per a la reducció dels nivells sonors.  
21. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta resolució.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no obsta perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució.  
  
València, 10 de maig de 2011.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.