Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4869, del 25-10-2004 (2004/10386)

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4869

Data del DOGV
:   25-10-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10326


Data del document
:   04-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Torrent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/A10322]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents a l'expedient 382/3880-DIO, 448/4581-JBY, 473/6413-DBG, 038/1535-WJT i 062/0438-JBW, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 4 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 382/2474-UZB.
  
Títol: Ampliació Escorxador i Indústria Càrnia.
  
Promotor: Industrias Cárnicas La Cope, SA.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrent.
  
Objecte del projecte: ampliació d'escorxador.
  
Localització: terme municipal de Torrent (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la nova cambra d'oreig de l'escorxador de porcins, sala d'especejament, fàbrica d'embotits i magatzem frigorífic de productes carnis.
  
L'ampliació consisteix en la construcció d'una nau de 1.245 metres quadrats, construïts en dos plantes de 622,6 metres quadrats cadascuna, amb una alçada lliure de 4,3 metres, adossada a l'actual edificació, i perpendicularment a aquesta, dins de la parcel·la A1 del polígon 5.
  
La primera planta es destina a cambra d'oreig de canals de porc i la planta baixa es destina a locals.
  
La producció de sacrifici d'animals porcins s'estima entre 800 i 1.000 unitats diàries.
  
Els productes obtinguts es distribueixen en la sala d'especejament i sala d'embotits.
  
Els rebuigs produïts setmanalment oscil·len al voltant dels 56.000 quilograms i estan formats per les vísceres i peüngles dels animals.
  
Els animals, amb caràcter previ al seu sacrifici, es mantenen estabulats almenys 24 hores.
  
2. Alternatives
  
No s'han plantejat alternatives en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
L'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal han sigut remesos per la Comissió d'Activitats Qualificades de València.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública per l'Ajuntament de Torrent, per mitjà de l'exposició d'edicte al tauler d'anuncis de l'Ajuntament, durant el període del dia 14 de desembre de 2001 al dia 27 de desembre de 2001 i la notificació particularitzada als veïns confrontants a l'activitat.
  
Segons certificat emés per l'oficial major i per delegació del secretari de l'Ajuntament de Torrent, durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
Els informes que formen l'expedient municipal són els elaborats pels tècnics municipals (arquitecte/aparellador, veterinari, enginyer).
  
Els informes emesos són favorables, considerant adequades les mesures correctores.
  
Afeccions legals
  
L'activitat proposada s'emplaça en sector 1, ampliació polígon, masia del Jutge, polígon 4 i 5, segons el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat en 1990.
  
Segons informa la Secció Tècnica d'Urbanisme de l'Ajuntament de Torrent, l'activitat proposada compleix els paràmetres mínims establerts en la normativa urbanística.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha basat a realitzar una anàlisi de l'activitat, determinar els residus que es produeixen tant líquids com sòlids, es proposen millores per a la reducció de la contaminació, es millora el mètode de depuració existent, etc.
  
Les aigües residuals es produeixen en diferents punts del procés: matança i pescat; sang no recuperada; escaldadora i depiladora; panxes i estómacs; trossos de carn i greix; salmorres, adobs, etc.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen, entre altres, les següents actuacions per a reduir la contaminació:
  
- Eliminació i evacuació de sòlids per via seca.
  
- Recuperació de sang que permet una disminució del 40% de la càrrega contaminant total de les aigües residuals abocades.
  
- Obviar la neteja de budells i estómacs, que són retirats per una empresa homologada per al seu processat posterior.
  
Per a determinar el grau de contaminació de les aigües residuals s'ha realitzat una campanya de recollida de mostres i que permetran establir les bases de disseny de l'estació depuradora.
  
La solució que es proposa en l'estudi d'impacte ambiental es basa en la remodelació del pretractament actual i la instal·lació d'un procés fisicoquímic per flotació. L'estació depuradora es completa amb la instal·lació d'un sistema de deshidratació de fangs per mitjà de centrífuga decantadora.
  
El sistema de depuració elegit es justifica atenent l'espai disponible que obliga a elegir un sistema el més compacte possible i es considera un tractament habitual en escorxadors i indústries càrnies.
  
El mètode de depuració que s'ha d'usar consisteix bàsicament en:
  
- Desbast per mitjà de reixa automàtica d'acer inoxidable.
  
- Bombament previ.
  
- Tamisatge: per mitjà d'un filtre tamís rotatiu autonetejant d'acer inoxidable i amb una llum de malla d'1mm i 627 mm.
  
- Homogeneïtzació, els objectius de la qual són: amortiment de les puntes de contaminació, ja que es dilueixen en la resta de les aigües acumulades en el recinte; aconseguir un cabal constant per a les posteriors etapes de tractament, independentment del generat en fàbrica.
  
- Bombament a tractament
  
- Floculació per mitjà d'addició de reactius.
  
- Flotació per aire dissolt.
  
- Dipòsit de fangs.
  
- Centrífuga decantadora.
  
Els fangs extrets de l'equip de flotació són enviats al dipòsit d'acumulació per gravetat on s'emmagatzemaran fins a la posterior deshidratació final.
  
La deshidratació de fangs es planteja per mitjà de centrífuga decantadora. La centrifugadora es preveu instal·lada elevada sobre una estructura metàl·lica, de manera que els fangs deshidratats caiguen per gravetat sobre el contenidor previst per a la seua evacuació.
  
Segueix indicant l'estudi d'impacte ambiental que l'Ajuntament de Torrent no disposa d'un reglament específic d'abocament a col·lector, i per aquest motiu es considera el Model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, que defineix Sanejament Aigües.
  
La depuració descrita presenta uns rendiments bàsics de: DQO 70%; DBO5 70%; SS 90%; olis i greixos 80%.
  
La producció teòrica de fangs s'ha estimat en 1,35 metres cúbics/dia per al cabal d'aigua que s'ha de tractar de 200 metres cúbics/dia.
  
La sequedat prevista dels fangs serà l'habitual en fangs procedents d'escorxador deshidratats en centrífuga, 20-22%.
  
Tots els residus seran retirats per empreses homologades per l'autorització de retirada d'aquests residus i l'acceptació en planta de tractament.
  
Com a manteniment de la instal·lació es proposa, en l'estudi d'impacte ambiental, realitzar les següents funcions:
  
- Registrar diàriament les activitats realitzades i aquelles incidències que s'observaren, com també una sèrie de paràmetres en diferents punts del procés.
  
- Diàriament han de realitzar-se operacions simples d'inspecció de la planta per a evitar desviacions sobtades en el tractament: control de cabals, reposició de reactius i control de funcionament de bombes i motors.
  
- Haurà de prendre's mostres periòdiques per a la seua anàlisi en laboratori de l'aigua d'entrada (bombament a tractament o pou de desbast); aigua d'eixida (arqueta d'eixida).
  
Els paràmetres bàsics que s'han d'analitzar són els següents: pH, conductivitat, demanda biològica d'oxigen (DBO5), demanda química d'oxigen (DQO), matèria en suspensió, nitrogen Kjendhal, (NKT), olis i greixos.
  
- Neteges periòdiques en passarel·les i zones de pas; rasquetes del flotador; arquetes; reixes.
  
L'estudi d'impacte ambiental deixa alguns aspectes sense tractar adequadament com són: el volum, tractament, gestió dels residus ramaders que es produeixen diàriament; gestió i destinació dels fangs generats; relació d'empreses homologades que s'encarreguen dels residus.
  
Respecte dels fangs resultants del sistema de depuració el grau de sequedat obtingut és insuficient, i s'han d'aconseguir unes característiques de sequedat igual o superior al 30%.
  
Respecte del sistema de depuració és fonamental que es realitze un seguiment per mitjà de mostratge periòdic, per a determinar si el mètode elegit i les dimensions de disseny resulten adequades en relació amb les característiques de l'aigua que s'ha de tractar i el volum diari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte d'Ampliació d'Escorxador i Indústria Càrnia, polígon industrial masia del Jutge al terme municipal de Torrent (València), el promotor del qual és Industrias Cárnicas La Cope, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La qualitat de les aigües residuals després de la depuració haurà de complir, com a mínim, els límits d'abocament al clavegueram establerts en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, tant pel que fa als límits de concentració mitjana diària màxima.
  
2. S'ha de garantir una destinació i gestió adequades dels fangs generats en el procés de depuració. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial Decret 1.310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
3. S'haurà de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, conductivitat, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, olis i greixos.
  
- La gestió i destinació dels fangs generats i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat):% en pes de sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat).
  
- S'especificaran volum i destinació de fems, purins i la resta de residus sòlids procedents de les operacions de matança, especejament, restes resultants de la neteja dels distints elements de la depuració, etc.
  
4. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència d'activitat, l'Ajuntament de Torrent haurà de comptar amb els resultats dels paràmetres del punt 3 d'almenys els tres primers mesos després de la recepció de la notificació de la present resolució i que aquests complisquen les condicions exigides.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 448/2002'AIA.
  
Títol: Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim).
  
Promotor: Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Objecte: millora de les condicions generals de circulació en el tram ferroviari Xàtiva-Alcoi, per tal d'aconseguir l'increment del nombre de viatgers transportats
  
Localització: Benigánim, Quatretonda, La Pobla del Duc, Sempere, Otos, Bèlgida i Montaverner
  
Descripció del projecte
  
- Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
L'actuació consisteix, essencialment, en la millora geomètrica del traçat de la línia fèrria Xàtiva'Alcoi. Es desenvolupa entre els PK 8,00 i 23,50 de l'actual línia. De l'esmentat tram es condicionen 5,7 quilòmetres, mentre que són de nou traçat un total de 7,3 quilòmetres. Els rectificats de traçat es produeixen en cinc ocasions.
  
L'actuació preveu, a més, la construcció de sis passos superiors, dos inferiors, l'aprofitament i condicionament de les estructures d'encreuament sobre els llits dels rius Rafalgani i Micena, i la construcció d'un total de quatre viaductes sobre els barrancs Fondo, Torrella i Forcall, com també sobre la futura autovia Canals-Albaida. També s'inclou la rehabilitació de l'estació de Benigánim i del baixador de Montaverner.
  
El projecte ha previst que es generarà un volum inert de 80.000 metres cúbics, indicant-se la necessitat que la recollida i l'abocament es done en àrees prou allunyades de la zona LIC o subjectes a qualsevol tipus de servitud legal.
  
S'han disposat diferents talussos, per als desmunts, segons el terreny on es practiquen. Així, els talussos de desmunt seran 1H:3V en les zones calcàries, mentre que en les margoses del miocé seran 1H:1V, aquests últims per a alçades no majors a 10 metres. El talús de la plataforma és 3H:2V.
  
Altres característiques que han de destacar-se són que l'amplària de la plataforma en la nova línia serà d'entre 7 i 10 metres, que se substituiran les roïnes de fusta per altres de formigó i acer i que el nombre de trens que discorre per la via passarà dels 8 actuals al doble, previsiblement.
  
- Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, el projecte bàsic remet a un estudi previ a aquest, el qual és denominat Avaluació d'actuacions en matèria d'infraestructura i instal·lacions fixes de la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi en relació amb la seua transferència a la Generalitat Valenciana.
  
Els objectius de l'estudi es referien tant a les infraestructures i superestructures com a instal·lacions (supressió de passos a nivell, rehabilitació ambiental, senyalització, etc). En la present descripció només es farà referència a les citades infraestructures i superestructures, donada la seua major rellevància ambiental.
  
Pel que fa a les propostes en infraestructura i superestructura, les alternatives plantejades van ser dos. La número 1 se centrava en la rehabilitació d'infraestructura i superestructura, mentre que la número 2 plantejava una millora integral de la infraestructura, com també la renovació de la via amb millora de radis. En aquest segon cas s'incloïen cinc variants, de longitud entre 1.000 i 2.000 metres, amb motiu de l'ampliació dels radis de 250 a 750 metres. A més, l'estudi argumenta extensament la no-conveniència d'estimar l'opció 0.
  
L'amplitud de les alternatives és molt gran i, dins d'aquestes, només cal fer referència, pel que fa a l'àmbit de la zona d'actuació del projecte bàsic avaluat, a l'elecció final d'executar les variants de Benigánim.
  
Tramitació administrativa
  
- Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2002 es rep, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado de data 31 de juliol de 2002, i no s'han presentat al·legacions per part de particulars.
  
No obstant això, l'informe tècnic de les al·legacions presentades després dels tràmits d'informe oficial d'organismes i informació pública, es refereix als informes redactats per la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció General de Ferrocarrils i Direcció General de Carreteres (demarcació a la Comunitat Valenciana) del Ministeri de Foment, Renfe i, finalment, l'Ajuntament de Benigánim.
  
- Resum d'al·legacions
  
D'entre les al·legacions i informes dalt indicats es dóna una síntesi de les referències als aspectes ambientals i només de les consideracions de major rellevància.
  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer assenyala la necessitat que el projecte considere les diferents situacions de l'embassament de Bellús, incloent les diferents sobreelevacions que puguen produir les noves estructures en cas de fortes avingudes.
  
La resposta de la COPUT es va referir que el dimensionament de les estructures afectades pel traçat del ferrocarril s'ha ajustat als condicionants imposats per la confederació en aquest cas.
  
L'Ajuntament de Benigánim es refereix, en el seu informe, a aspectes relacionats amb la permeabilitat de la infraestructura, centrant la seua preocupació en les dimensions dels passos previstos per a mantindre la continuïtat dels camins afectats.
  
La resposta de la COPUT va indicar que les dimensions d'aquests són suficients.
  
- Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 12 de març de 2003 es va sol·licitar a la Conselleria de Cultura i Educació informe, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
En data 3 de juny de 2003 es rep escrit procedent de l'esmentada Conselleria de Cultura i Educació, el qual informa favorablement el projecte.
  
En data 12 de març de 2003 es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. En aquesta es feia referència a una sèrie de punts, dels quals s'extrauen els més importants:
  
- Necessitat d'avaluació dels impactes que es generen sobre els valors ambientals presents en la zona, distingint entre els propis de les fases de construcció i d'explotació.
  
- Major desenvolupament d'alguns impactes, com el produït als sòls agrícoles o el vingut dels desmunts executats en zones margoses, com també l'acústic.
  
- Caracterització de l'afecció al planejament urbanístic del municipi de Bèlgida.
  
- Ampliació de les mesures correctores a quants impactes així les requerisquen, posteriorment a la correcta i completa caracterització d'aquests últims.
  
- Necessitat d'arreplegar la localització, característiques i pla de restauració paisatgística de les pedreres o préstecs que es prevegen obrir i igualment dels abocadors que es generen.
  
- Detall de l'afecció concreta als llits, en aquells punts que queden dins del LIC. Especificació de totes les mesures correctores que s'establiren per a la restitució d'aquestes àrees.
  
- Necessitat de definir, dins del programa de vigilància ambiental, en qui recau l'autoritat ambiental de l'obra, quins seran els paràmetres que s'han de controlar, els indicadors que permetran tal control, els valors llindar que hauran de considerar-se i les freqüències de control.
  
- Se sol·licita especial atenció, per part del programa, en el control de les afeccions que es donaren als llits tributaris de l'embassament de Bellús, a les aigües d'aquests, com també en el control de les mesures correctores que s'hagueren implementat en les àrees interiors al LIC afectat.
  
En data 2 de juliol de 2003 es rep l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada, la qual completa els aspectes sol·licitats.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord amb la Llei d'Aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, s'afecta el domini públic i hidràulic dels rius Rafalgani i Micena, com també dels barrancs Fondo, Torrella i Forcall.
  
Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, hi ha afecció puntual als camins ramaders assagador del camí del Corral Vell, assagador del camí de Benigánim i camí assagador d'Ontinyent a Gandia.
  
S'afecta el lloc d'interés comunitari denominat curs mitjà del riu Albaida inclòs en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva d'Hàbitats (92/43/CEE).
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, la traça discorre sobre els sòls següents, segons els distints municipis que travessa:
  
- Benigánim: sòl no urbanitzable i urbà.
  
- Quatretonda: sòl no urbanitzable.
  
- La Pobla del Duc: sòl no urbanitzable, (part en zones qualificades com d'especial protecció agrícola i part d'especial protecció de llits).
  
- Sempere: sòl no urbanitzable.
  
- Otos: sòl no urbanitzable (part qualificat com d'especial protecció agrícola).
  
- Bèlgida: sòl no urbanitzable.
  
- Montaverner: sòl no urbanitzable (part qualificat com d'especial protecció de llits).
  
Consideracions ambientals
  
- Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
La traça de la línia ferroviària discorre sobre dos unitats ben diferenciades, des del punt de vista geològic. Així, fins al PK 2+500, el substrat està format per calcàries cretàciques, presentant, a més, forts pendents. Posteriorment, primen les margues miocenes del Tap i ací el relleu és molt més suau, exceptuant els cursos d'aigua, els quals s'encaixen en aquests materials.
  
Pel que fa als sòls cal assenyalar, de la classificació efectuada per l'estudi, que gran part d'aquests presenten una potencialitat agrícola important, indicant-se, no obstant això, la impossibilitat de no afectar a superfícies cultivades, donada la seua extensió.
  
El projecte ha identificat un total de 18 conques hidrològiques interceptades pel traçat proposat. Totes elles aboquen en sentit est-oest, bé al riu Albaida, bé a l'embassament de Bellús. De totes les conques descrites les més destacables, per grandària, són les dels barrancs Fondo, Olmos, Micena, Forcall, Torrella i Rafalgani, són les del riu Micena i Forcall molt majors que les restants.
  
La vegetació natural de la zona, en la seua etapa madura, correspondria a boscos de Quercus rotundifolia, apareixent la típica vegetació de ribera en els llits presents. No obstant, la vegetació existent és la pròpia de cultius fruiters de secà i vinyes.
  
L'estudi ha abundat en les espècies faunístiques presents a la zona, les quals són les pròpies dels hàbitats que conforma la vegetació abans descrita. Això fa que, d'aquestes, no s'haja de destacar cap especialment sobre les altres. Només s'assenyala que, dins de l'àmbit de l'actuació, queden terrenys inclosos en el LIC, curs mitjà del riu Albaida, que té la fauna piscícola amb el valor més destacable.
  
El paisatge ha sigut descrit com una allargada àrea escalonada amb serrats, confinada al nord i al sud per sistemes de serres. El fons de la vall està ocupat per fruiters, vinyes i els nuclis urbans. Destaca l'embassament de Bellús.
  
La zona sobre la qual es preveu actuar compta amb gran nombre de jaciments arqueològics coneguts. Assenyala l'estudi que només hi ha la possibilitat d'afectar dos d'ells, són aquests els denominats Pla dels Moros i Casa de Torralba de Dalt.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes que es generaran sobre el medi, especialment durant la fase d'obres, són els propis de l'execució i funcionament de les infraestructures lineals. Tots ells han sigut inclosos en l'anàlisi d'impactes efectuat per l'estudi. Així, d'entre ells, i en vista de l'avaluació realitzada per l'esmentat estudi, poden ser destacats els que es produeixen sobre els sòls i els cultius, durant l'execució, i sobre el paisatge, aquest últim tant en les fases de construcció com de funcionament.
  
També s'ha estimat com a moderat l'impacte que podrà generar-se sobre les àrees del LIC afectades, amb motiu del moviment de terres.
  
S'indica que, durant la realització de les obres, serà especialment important vigilar la qualitat de les aigües superficials.
  
Finalment, s'ha de ressenyar que l'estudi acústic inclòs en l'estudi preveu la no-afecció a l'entorn més immediat a la via, per la qual cosa no hi ha tal impacte ambiental.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi ha incorporat totes les mesures correctores que corresponen als habituals impactes derivats tant de les accions d'obra com del posterior funcionament de la infraestructura. Altres mesures que, així mateix, ha disposat en resposta a les particularitats derivades de la combinació entre el medi i l'actuació, són les que es comenten seguidament:
  
- Les zones auxiliars d'obra no es localitzaran en els terrenys situats entre l'inici del tram i la localitat de Benigánim, ni en terrenys del LIC i àrees pròximes als llits presents.
  
- Disposició temporal de barreres de retenció, basses de decantació, etc. en els encreuaments amb llits.
  
- Restauració paisatgística de les zones alterades per mitjà de l'ocupació d'espècies autòctones.
  
Pel que fa a la possible afecció al patrimoni cultural, s'entenen suficients les mesures correctores disposades en tant l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural té caràcter favorable.
  
El programa de vigilància, en línia amb les mesures correctores disposades, ha abraçat àmpliament el control que sobre aquestes ha d'efectuar-se, aportant, entre altres dades, els paràmetres i valors límit que s'han d'emprar en els distints casos. Així, per exemple, per al cas del seguiment de les aigües superficials, s'ha establert que els paràmetres objecte de control hauran de ser la temperatura, matèries en suspensió i presència d'hidrocarburs d'origen petrolier.
  
També s'ha previst un correcte seguiment de possibles fenòmens erosius en els talussos generats. En aquest sentit cal puntualitzar que la naturalesa margosa de gran part del traçat fa molt previsible que es generen solcs sobre aquests, com també que la descompressió del terreny implique inestabilitat en els caps de talús. És convenient que açò siga estudiat ja en fase de projecte, sense esperar als resultats que es deriven de la vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a) de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Millora de Traçat, Renovació de Via, Senyalització i Comunicacions entre Els PK 8,00 i 23,50 de la Línia Xàtiva-Alcoi (Variants de Benigánim), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials granulars que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Els nivells màxims d'immissió sonora mesurats a dos metres de les façanes i per a qualsevol alçada, no hauran de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
- En tots els desmunts que s'executen en terrenys de naturalesa margosa i l'alçària dels quals supere els cinc metres, es disposaran cunetes de guarda que eviten que les aigües pluvials discórreguen per la superfície. S'estudiarà, ja en el projecte de construcció i en aquests mateixos casos, la necessitat de disposar bermes o mantes que protegisquen els talussos de l'erosió hídrica.
  
- Donada l'afecció als camins ramaders mencionats en l'apartat anterior, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació, o reposició de pas, davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 473/7844-SWO.
  
Promotor: Cerámicas Torregrosa, SL.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Innovació i Competitivitat.
  
Objecte del projecte: Explotació de la Pedrera d'Argiles Los Pinos. Secció A).
  
Localització: parcel·la 1 del polígon número 42. Paratge Casa de Los Pinos. Terme municipal d'Agost i Monforte del Cid (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és la reobertura i legalització d'una antiga pedrera d'argiles, amb una superfície d'explotació de 107.696 metres quadrats. Les cotes de la parcel·la van des de la 242 a la 247 msnm.
  
En un principi, segons projecte d'explotació, la pedrera pretenia explotar una potència mitjana d'argiles de 10 metres i abasta la cota 237 metres. Amb un volum d'explotació de 1.076.960 metres cúbics i una vida útil estimada de 54 anys.
  
Modificat el projecte després de l'ampliació de documentació, la potència de material que s'ha d'extraure queda reduïda a 5 metres; s'explota en un sol banc i abasta la cota 242 metres. D'aquesta manera l'explotació queda a nivell de les parcel·les i camins que confronten, garantint així el correcte drenatge de les aigües de vessament.
  
Cap a l'oest de l'explotació els desnivells amb parcel·les limítrofes se salvaran amb bancs d'alçada no superior a 5 metres i talús inferior als 25º respecte de l'horitzontal.
  
L'avanç de l'explotació de la pedrera serà est-oest, es simultanieja l'explotació amb la restauració. Les argiles extretes per mitjans mecànics es dipositaran sobre la plaça de la pedrera per al seu assecat i el posterior trasllat a fàbrica.
  
Una vegada explotat el recurs es revegetarà la zona, per mitjà de l'extensió d'una capa de 0.60 metres de terra vegetal i la plantació d'ametlers en un marc de plantació de 5x5 metres.
  
2. Justificació i estudi d'alternatives
  
L'emplaçament ha sigut seleccionat per l'escassa incidència ambiental del projecte a la zona, la disponibilitat del recurs, la seua proximitat als centres d'elaboració i la disponibilitat per part de l'empresa promotora dels terrenys.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 9 de desembre de 2002 els Serveis Territorials d'Indústria i Energia van remetre a aquesta Direcció General la documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la pedrera d'argiles Los Pinos, indicant que realitzada la informació pública de l'expedient, i consta en aquest la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4351 de 7 d'octubre de 2002, no s'han presentat al·legacions.
  
S'ha revisat la documentació aportada i se sol·licita a l'empresa promotora aportar un nou projecte d'explotació/restauració on es garantisca la restitució del terreny una vegada restaurat i el drenatge d'aquest.
  
Com a conseqüència d'això, l'empresa promotora aporta en data 18 de juny de 2003 document annex en el qual es modifica el projecte. El projecte definitiu redueix la potència d'explotació de 10 a 5 metres i queda l'explotació a cota del terreny circumdant.
  
Consideracions ambientals
  
1. Descripció del medi
  
L'accés a l'explotació es porta a terme des del municipi d'Agost, a través de camins asfaltats en bon estat. La pedrera se situa al costat de la via del ferrocarril Alacant - La Encina, rodejada d'explotacions d'argiles.
  
Actualment les parcel·les objecte d'explotació es troben afectades per antigues explotacions, en un entorn amb fort caràcter antròpic, marcat per una forta activitat humana, agrícola i minera.
  
El clima de la zona es correspon amb un clima mediterrani amb trànsit al clima desèrtic, sec i assolellat, definit bàsicament per precipitacions escasses i irregulars, accentuada sequera estival, dèbil nebulositat, elevat nombre de dies clars, hiverns molt suaus, estiu calorós, forta insolació, intensa evaporació i acusat dèficit hídric.
  
Geològicament els materials que afloren en la parcel·la estan constituïts per arenoses, nivells argilosos i llenties d'algeps que pertanyen a la fàcies Buntsandstein.
  
La capa de sòl originària de la parcel·la ha sigut ja eliminada pràcticament per complet com a conseqüència de les labors d'explotació que s'han portat a terme a la parcel·la.
  
No obstant això, l'estudi de les parcel·les que confronten permet determinar que, sobre les argiles i en les condicions climàtiques àrides de la zona, es forma un sòl semidesèrtic gris de perfil poc desenvolupat.
  
A l'àrea d'estudi no hi ha cap llit o barranc d'importància. Únicament es recull aigua en els buits creats per les explotacions.
  
En part de la parcel·la, com a conseqüència del caràcter torrencial de les pluges, es generen fenòmens erosius que han originat xicotets xaragalls per on discorren les aigües de vessament de forma preferent.
  
La vegetació natural existent en l'entorn, es correspon amb timó i romaní substituït per pastures dominades per l'espart i el llistó i espart bord. Aquesta vegetació natural ha sigut substituïda tradicionalment per l'agricultura i l'ús miner.
  
Pel caràcter antròpic de la zona la fauna que es troba a la zona es correspon amb aus, mamífers i rèptils acostumats a la presència humana.
  
Paisatgísticament la parcel·la s'integra en una unitat definida per una orografia poc acusada on dominen els relleus amb escorrancs constituïts fonamentalment per materials d'origen argilós.
  
El paisatge es troba fortament antropitzat com a conseqüència de les activitats extractives que s'han desenvolupat a zones pròximes i els efectes immediats de l'alteració de la geomorfologia original pels moviments de terra efectuats com també l'eliminació dels sòls i la vegetació preexistent.
  
Els principals eixos de l'economia de la zona es corresponen amb la indústria d'elaboració de marbre i cultiu de la vinya (raïm de taula) i destacar a Agost les nombroses pedreres d'argiles que es destinen a la indústria ceràmica.
  
Els cultius de secà es corresponen amb ametlers i en un percentatge mínim a l'olivera.
  
2. Identificació, valoració dels impactes i aplicació de mesures correctores
  
Atés que la zona presenta actualment un aspecte degradat, on destaca la presència d'un material no competent que ha sigut remogut i que ha deixat buits i talussos d'explotació sense restaurar sense sòl ni vegetació, l'actuació proposada pretén minimitzar els impactes actualment existents mitjançant l'explotació i la restauració de la zona per tal d'integrar-la en l'entorn immediat.
  
Encara així, la reobertura de l'explotació suposarà un increment de trànsit de camions a la zona, deterioració del camí d'accés, alçament de pols per trànsit de camions i arrancada i càrrega de material, increment de soroll, possibilitat de modificar i contaminar les aigües superficials, acumulació d'estèrils i increment de l'impacte paisatgístic.
  
En conjunt els impactes que generarà l'activitat poden considerar-se reversibles a curt i mig termini. No obstant això, la recuperació de les condicions del medi i la millora de la qualitat ambiental de l'entorn exigeixen l'aplicació d'una sèrie de mesures protectores i correctores.
  
Com a mesures correctores, l'annex presentat proposa i desenvolupa una restauració que consisteix en el remodelat de la topografia alterada per l'explotació, i l'ajusta a la topografia natural del terreny. La restauració es porta a terme de forma progressiva a l'explotació deixant la superfície d'explotació a cota 242 metres preparada per a la revegetació.
  
Els bancs que afronten amb parcel·les limítrofes (zona oest) no superaren els 5 metres d'alçada.
  
Es dissenyen cunetes perimetrals que impedeixen l'accés d'aigua de pluja a l'interior de la plaça de la pedrera desviant-la cap a la cotes inferiors de la parcel·la al costat del camí d'accés.
  
Per al desenvolupament i arrelament de la vegetació s'aportarà sòl vegetal, part d'ell recuperat del terreny actual i la gran majoria de procedència externa.
  
La revegetació proposada per a la finca és d'ametlers, no obstant això, la revegetació del talús oest haurà de plantejar-se per mitjà d'espècies arbustives autòctones com l'espart bord, el timó i el llistó.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, i en particular la prèvia obtenció de llicència d'activitat municipal, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'extracció d'argiles, secció A) denominada Los Pinos en els termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant), promogut per Cerámicas Torregrosa, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. La restauració del conjunt de l'explotació es realitzarà de forma progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es produïsca l'esgotament dels diferents bancs de restauració. En conseqüència, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament dels fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.
  
2. L'explotació haurà de garantir en tot el moment el drenatge de les seues aigües. En conseqüència no s'explotarà per davall de la cota del camí que confronta, és a dir 242 metres.
  
3. El talús situat a la zona oest de l'explotació no superarà els 5 metres d'altura i els 25º d'inclinació respecte a l'horitzontal i haurà de ser revegetat per mitjà d'una primera sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) i posterior plantació d'espècies arbustives com l'aladern, el romaní i el llistó.
  
4. Els camins d'accés hauran de condicionar-se per al pas de camions de gran tonatge i mantenir-se en òptimes condicions. Una vegada acabada l'explotació aquests hauran de quedar en condicions d'ús per a veïns.
  
Tercer
  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 38/6600-DIX.
  
Títol: Subestació Transformadora 220/20 kV denominada ST. Fira de Mostres.
  
Promotor: Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Comerç.
  
Objecte del projecte: subestació transformadora de 220/20kV.
  
Localització: terme municipal de València.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és el subministrament d'energia elèctrica a la Fira de Mostres a causa del desenvolupament urbanístic que s'està produint amb la construcció de nous pavellons; ara fa falta alimentar les instal·lacions amb dos transformadors.
  
La previsió d'energia elèctrica en aquesta zona: s'estima en una primera fase una demanda punta de prop dels 100 MW.
  
Donada la magnitud de potència a subministrar es projecta la construcció d'una subestació transformadora de 220 kV, i que en una fase inicial tinga dos transformadors de 50 MVA a la tensió de 20 kV.
  
La subestació transformadora constarà de les següents instal·lacions:
  
- Sistema de 220 kV d'interior amb aïllament en SF6 (GIS) ubicat en un edifici amb un esquema de doble barra i capacitat per a:
  
- Dos posicions de línia.
  
- Tres posicions de transformador.
  
- Una posició per a enllaç de barres.
  
- Una posició de mesura.
  
- Sistema de 20 kV, esquema de doble barra tipus interior en cel·les d'aïllament SF6 format per 48 posicions:
  
- Trenta posicions de línia.
  
- Dos posicions de mesura.
  
- Tres posicions de transformador.
  
- Dos posicions de serveis auxiliars.
  
- Tres posicions de bateria de condensadors.
  
- Dos posicions per a l'enllaç de barres.
  
- Quatre posicions d'unió.
  
- Dos posicions de partició i remunt.
  
La transformació constarà inicialment de dos transformadors de potència trifàsics, en bany d'oli, amb refrigeració natural i forçada, proveïts de regulador de càrrega, de relació 220/20 kV i 50 MVA cadascun, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques de posada a terra de 500 A 30 s.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha procedit a considerar una altra alternativa d'emplaçament perquè, atenent les característiques de la zona afectada per la nova instal·lació, s'ha estimat que l'alternativa elegida suposa la de menors impactes en el medi.
  
Tramitació administrativa
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de València ha procedit al tràmit d'informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 84, de 9 d'abril de 2003.
  
Segons certificat emés pel director territorial durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Revisat l'estudi d'impacte ambiental presentat, se sol·licita una ampliació de la documentació inserida en aquest en els següents punts:
  
- Informació detallada sobre l'ús d'hexafluorur de sofre (SF6), repercussions, alternatives, etc.
  
- Estudi i valoració dels possibles camps magnètics de la subestació i mesures protectores i correctores.
  
- Ús de la zona transitable de la coberta de l'edifici.
  
Afeccions legals
  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental el Pla General d'Ordenació Urbana de València, la zona d'estudi s'inclou en sòl classificat com a sòl urbà i qualificat com a terciari, subzona TER-1 (Fira Mostrari Internacional). El Pla General d'Ordenació Urbana preveu, en l'article 6.45 de les normes urbanístiques, que el procés d'ampliació i reforma es realitze a través dels processos d'estudis de detall.
  
A l'octubre de 2001 va ser aprovat el Pla Especial d'Infraestructures, reserva de sòl i ordenació d'usos amb homologació on se reserva una parcel·la als terrenys destinats a la Fira de Mostres, per a ús dotacional, qualificat com a equipaments: subministraments d'energia elèctrica, fira de València.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les principals alteracions previsibles que el projecte pot produir sobre els diferents elements del medi són:
  
Geologia i geomorfologia: canvis en el relleu a la zona d'obres.
  
Edafologia: destrucció o disminució de la qualitat del sòl; alteracions de tipus físic (erosió, compactació i pèrdues de l'estructura); possibilitat de contaminació.
  
Hidrologia: possibilitat de contaminació per olis i altres productes; alteració o contaminació de les aigües subterrànies; interrupció de la xarxa de drenatge.
  
Aire/clima: canvis en la qualitat de l'aire; augment dels nivells sonors i vibracions; camps elèctrics i magnètics.
  
Vegetació: destrucció i degradació de la vegetació.
  
Fauna: eliminació directa; disminució de la qualitat d'hàbitats; alteracions en el comportament.
  
Població: efectes en la població activa (creació d'ocupació); molèsties per sorolls i vibracions; efectes sobre el benestar i la qualitat de vida; risc d'incendi; risc d'electrocució.
  
Sectors econòmics: efectes en els sectors primari, secundari i terciari; dinamització econòmica; millora de la situació energètica.
  
Sistema territorial: canvi en l'ús del sòl; afeccions a la propietat; afeccions al planejament urbanístic; possibles afeccions al patrimoni, a espais naturals i infraestructures.
  
Paisatge: visibilitat i intrusió visual de la ST; disminució de la qualitat del paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
Segons la identificació i valoració que s'ha efectuat en l'estudi d'impacte ambiental el projecte en general, i tant en la fase de construcció i com en la de funcionament, s'han considerat que els impactes són no significatius, no significatius compatibles, compatibles.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures protectores i correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Com a mesura de seguretat, el risc d'un abocament incontrolat de l'oli dels transformadors es corregirà construint davall les bótes d'aquests d'una safata de formigó armat estanca, per tal de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de conducció després, fins a un dipòsit soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli que poguera vessar-se.
  
- Per tal d'atenuar en la mesura que es puga les emissions de contaminants atmosfèrics durant la fase de construcció, s'evitarà l'alçament de pols en les operacions de càrrega i descàrrega en materials, com també l'apilament de materials fins a zones desprotegides de l'abocament per a evitar el sobrevol de partícules.
  
- El risc d'incendi disminuirà amb els sistemes automàtics de protecció de tots els equips, que provocaran la seua posada fora de servei davant de qualsevol anomalia que ocasione sobreintensitats, sobretensions i escalfaments anormals en l'explotació d'aquest tipus d'instal·lacions. La posada a terra de la ST i les autovàlvules o parallamps que protegeixen els transformadors de les sobretensions, bé d'origen atmosfèrics o d'operació, augmentaran la seguretat de tots els sistemes i equips susceptibles a convertir-se en focus d'incendis, i inclou:
  
- Central de senyalització i control microprocessada, de 8 zones col·lectives, ampliables a 24, i amb alimentació d'emergència incorporada.
  
- Detectors de fums amb sensor optoelectrònic d'alt rendiment i reacció uniforme a diferents tipus d'incendi.
  
- Polsadors d'alarma.
  
- Sirenes electròniques d'alarma.
  
- Si durant els treballs d'excavació apareix qualsevol tipus d'interés històric, arqueològic o paleontològic, es posarà en coneixement del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
- Tots els materials necessaris per al projecte hauran d'emmagatzemar-se, sempre que es puga, en l'interior de la parcel·la de la ST, evitant així l'alteració d'altres àrees.
  
- Una vegada finalitzades les obres, s'efectuarà la neteja general de la zona, amb l'objecte que no quede cap material inservible que pertanya a aquesta. Tots els residus d'obra es retiraran del lloc i es gestionaran degudament.
  
- Així mateix, es remodelaran o recuperaran totes aquelles infraestructures que pogueren resultar danyades per les obres.
  
- Assenyalar també que, en el cas que la ST deixara de funcionar i quedara fora de servei, es desmantellaran tots els elements instal·lats, i se'ls retirarà de la zona, i, si és procedent, es restituirà el terreny a la seua situació original.
  
En contestació a l'ampliació de documentació sol·licitada per aquesta Conselleria, l'empresa promotora presenta informació sobre la qual es destaquen els següents punts:
  
Respecte de l'hexafluorur de sofre, la documentació presentada realitza una descripció de les seues característiques físiques i químiques; analitza els riscos per a la salut i es proposen una sèrie de mesures correctores que consisteixen a controlar si la densitat es manté en els comportaments de gas i la senyalització de desviacions inadmissibles.
  
Es preveuen també mesures protectores en cas de descomposició de SF6 que pot donar-se després de desconnexions per curtcircuit repetides i greus o per altres raons.
  
Com a característiques físiques i químiques de l'esmentat gas, cal destacar que és incolor i inodor, d'alta estabilitat química, no tòxic, i que no és ni combustible ni inflamable.
  
No obstant això, en aquesta documentació no es fa cap referència al gran efecte hivernacle que té el SF6, i per tant en les mesures protectores i correctores ha de fer-se insistència en el manteniment dels equips per tal de reduir les fugues de les instal·lacions, etc.
  
En el cas dels camps electromagnètics la justificació de valors per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999, efectuada per mesuraments en subestacions de semblants característiques pareix adequat.
  
Encara així el document proposa mesures que redueixen la intensitat del camp que es considera adequat que s'apliquen.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de Subestació Transformadora de 220/20 kV, Fira de Mostres, al terme municipal de València, el promotor del qual és Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. En les mesures correctores i protectores previstes per a evitar afeccions i riscos derivats de l'ús de SF6 s'han de recalcar mesures exhaustives del manteniment dels distints equips i sistemes relacionats amb l'ús de l'esmentat gas.
  
2. Una vegada que es trobe en funcionament la subestació, es realitzarà un seguiment sobre la creació de camps electromagnètics fonamentalment a les zones transitades, a fi de garantir que es troben per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 62/2614-JRO.
  
Títol: Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332.
  
Promotor: Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Objecte: modificació d'accessos a la Santa Faç des de la N-332.
  
Localització: terme municipal d'Alacant.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del present projecte és la construcció d'una glorieta en l'encreuament del barranc de Juncaret amb la carretera N-332, les proximitats del nucli urbà de Santa Faç. La glorieta completa presentarà les característiques geomètriques següents:
  
- Radi interior (banda blanca): 44 metres.
  
- Calçades: 2 de 4 metres d'ample.
  
- Voreres d'emergència: 2 de 0,5 metres d'ample.
  
- Vorera interior: 1 metre d'ample.
  
- Vorera exterior: 3,5 metres d'ample.
  
Ja que les dimensions de la glorieta que es pretén ubicar excedeixen de l'ample previst pel Pla General d'Ordenació Urbana en vigor en la banda de 40 metres d'ample reservada a dotació d'infrastructures, es redacta el present pla especial per a canviar el sòl designat com a sòl no urbanitzable / rústic sistemàticament general de transports / xarxa viària.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 6 de març de 2003, la Conselleria d'Infrastructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4460, de data 14 de març de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 28 de febrer de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Unitat de Carreteres d'Alacant del Ministeri de Foment.
  
- Servei de Planificació Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
- Ajuntament d'Alacant.
  
- Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha rebut:
  
- En data 16 de març de 2003 informe favorable per part del cap del Servei d'Ordenació Territorial d'Alacant.
  
- En data 17 de març de 2003 informe favorable per part de la Unitat de Carreteres d'Alacant, del Ministeri de Foment.
  
- En data 13 de maig de 2003 informe favorable per part de l'Ajuntament d'Alacant.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, hi ha afecció al barranc de Juncaret.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els terrenys adjacents estan erms, sense cultius ni vegetació endèmica o amenaçada, i és pràcticament inexistent la vegetació afectada, igual que la fauna a causa del xicotet àmbit del pla especial; hi ha hàbitats semblants en els voltants, on la fauna pot desenvolupar les seues activitats vitals.
  
En definitiva, a causa de l'escassa superfície afectada, al voltant de 8.000 metres quadrats, les afeccions tant a la vegetació com a la fauna són pràcticament inexistents, i els impactes més significatius són els produïts sobre:
  
- La qualitat de l'aire es veurà afectada per l'emissió de pols i sorolls que es produiran durant l'execució de les obres, i que podrien causar molèsties sobre la població confrontant.
  
- Les aigües superficials que provenen de vessaments pluvials podrien veure's afectades per l'acció del moviment de terres, ja que desviaria els cabals.
  
- Les aigües subterrànies, pel fet que el nivell freàtic es troba a escassa profunditat, els abocaments directes poden alterar els aqüífers.
  
- El paisatge variarà pel fet que les perspectives existents en les voltants de la zona es veuran afectades, tant durant la fase de construcció com durant la d'explotació.
  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- El reg freqüent amb aigua de les zones de trànsit de camions i maquinària d'obres públiques, com també dels camions d'accés a la zona d'obres a fi d'evitar la disseminació de pols.
  
- Hauran de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors i lluminosos o vibracions molestes per a la població.
  
- Es prohibeix qualsevol abocament o recollida no autoritzada en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
  
- La terra vegetal se separarà i emmagatzemarà i rebrà un tractament diferenciat de la resta de material, i es recollirà en un lloc apropiat en forma de gaveta i de manera que la seua acumulació no sobrepasse una alçada màxima de dos metres, de forma que es permeta la renovació d'oxigen.
  
- Les àrees ocupades amb maquinària, plantes d'aglomerat, formigonatge i materials de tota classe hauran de ser posteriorment objecte de treballs de neteja i condicionament de sòl, per mitjà de descompactació i escarificat.
  
- Els préstecs hauran de ser obtinguts en pedreres d'explotacions legals pròximes a la zona de treball.
  
- Per a les labors de revegetació, restauració i integració paisatgística s'hauran de seleccionar espècies tant cultivades, l'aclimatació de les quals a la zona estiga plenament comprovada com a autòctones, per considerar que són les que tenen més possibilitats d'èxit.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i el funcionament de l'obra.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Pla Especial. Modificació d'Accessos a la Santa Faç des de la N-332, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establertes en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han complir, s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats de les presents condicions, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a realitzar. També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades el programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tractara d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
4. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística on s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que queden despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment que aquelles mesures, o altres addicionals que hagen de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, un informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
6. Respecte de les labors de revegetació, restauració i integració paisatgística, s'ha d'assenyalar que les actuacions previstes en l'estudi d'impacte ambiental no són concretes ja que no assenyalen les espècies que s'han d'utilitzar, les condicions de plantació, ni tampoc especifiquen els llocs que s'han de revegetar ni les actuacions específiques que s'han de fer.
  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions de la present estimació d'impacte ambiental; amb aquest fi s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
8. La Conselleria Infrastructures i Transports realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental, plasmant els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals a elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i dels quals donarà trasllat a aquesta Direcció General per al seu vistiplau. El primer dels esmentats informes es remetrà en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i s'hi plasmaran, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades, com també el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes hauran de recollir ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.