Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6863, del 17-09-2012 (2012/8448)

RESOLUCIÓ de 17 de juliol del 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Càrcer i Callosa d'En Sarrià. Expedient número 243/5274 LUG i 116/3773 NUC.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6863

Data del DOGV
:   17-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8448


Data del document
:   17-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Callosa d'en Sarrià
    * Càrcer
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de juliol del 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Càrcer i Callosa d'En Sarrià. Expedient número 243/9904 RBR i 116/1829 WVZ. [2012/8448]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 243/7446 XEX Càrcer i 116/4958 CXL Callosa d'En Sarrià.  
  
«Declaració d'impacte ambiental de la Modificació Puntual Número 1 de Càrcer  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 243/6181-BHK.  
Títol: Modificació Puntual núm. 1 del PGOU.  
Promotor: Ajuntament de Càrcer.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Càrcer i CTU.  
Localització: Càrcer (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte.  
La Modificació Puntual núm. 1 del PGOU té com a objecte set modificacions desenrotllades puntualment sobre parts concretes del pla vigent:  
1. La redelimitació del terme municipal en l'enclavament Tànger, anteriorment pertanyent al municipi de Cotes.  
2. La reclassificació d'una parcel·la de sòl no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundació i especial protecció agrícola de 16.665,48 m² per a convertir-la en sòl dotacional educatiu dins de la xarxa primària.   
3. La modificació d'algunes ordenances del pla general relacionades amb el sòl urbà residencial i l'edificació industrial.  
4. La desqualificació de l'actual parcel·la del centre d'educació primària, de 4.203,78 m², transformant-la en sòl urbà residencial d'eixamplament.  
5. La desclassificació de 9.902,29 m² del sector denominat Sud de sòl urbanitzable residencial sense desenrotllar, atorgant-li la classificació de sòl no urbanitzable comú.  
6. La redelimitació del terme municipal amb Alcàntera del Xúquer en la zona junt amb el sòl dotacional educatiu proposat, per a esmenar un error de delimitació del pla general.  
7. La modificació de la qualificació d'equipament privat a terciari en la UE Aldeamayor.  
Al projecte examinat li és preceptiu la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, per tractar-se d'una modificació d'un pla general d'ordenació urbana que afecta sòl no urbanitzable o suposa alteració o implantació d'ús global industrial en sòl urbanitzable, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
En primer lloc, s'advertix que els apartats 1 i 6 de la modificació puntual es referixen exclusivament a la modificació de límits administratius entre termes municipals, per la qual cosa no seran objecte d'avaluació per la present declaració. El punt 4 es referix a sòl urbà, per la qual cosa tampoc és objecte d'avaluació ambiental. De la mateixa manera l'apartat 7 no serà avaluat per entendre's com una mera confusió en la denominació dels usos.  
Per tot això, seran objecte d'avaluació d'impacte ambiental per la present declaració els apartats núm. 2, 3 i 5 de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer.  
2. descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal de Càrcer se situa an la comarca de la Ribera Alta, província de València. El seu nucli urbà dista 53 km. de la capital de província.  
L'instrument de planejament vigent és el Pla General d'Ordenació Urbana de Càrcer, que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió d'1 de febrer de 2002. Dit pla va ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i va obtindre declaració d'impacte ambiental en sentit favorable-condicionat en data 15 de gener de 2001.  
3. Alternatives.  
No s'han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 24 de juliol de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va remetre documentació relativa a la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU a Càrcer. La dita documentació consistia en còpia de la modificació puntual, justificació de la integració territorial, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i expedient administratiu, i es va incoar l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental, amb número 243/2064-TUY.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, pel terme d'un mes, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOCV núm. 5647, de 26 de novembre de 2007, i anunci publicat en el diari Las Provincias en data 6 de novembre de 2007.  
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, segons consta en el certificat de la secretaria de l'Ajuntament de Càrcer, emés en data 25 de març de 2008. No cap d'elles té caràcter ambiental.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 15 d'octubre de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet l'informe de l'EPSAR i l'informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
En data 7 de novembre de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remitent una còpia de la modificació puntual, justificació de la integració territorial, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i expedient administratiu.  
En data 14 de novembre de 2008 es realitza la consulta al Servici d'Ordenació Territorial sol·licitant informe en relació amb el risc d'inundació.  
En data 20 de novembre de 2008 es fa la consulta a la Direcció General de Paisatge sol·licitant informe sobre l'Estudi d'Integració Paisatgística presentat, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
  
En data 20 de novembre de 2008 es fa el requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, adjuntant còpia a l'Ajuntament de Càrcer, sol·licitant informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural.  
  
En data 10 de febrer de 2009 l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral remet l'informe PATRICOVA, relatiu a la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer (València), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial. En el dit document s'informa desfavorablement respecte a l'apartat segon de la Modificació Puntual.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Sol·licitud d'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics suficients a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en data 7 de novembre de 2007.  
- Informe favorable emés pels Servicis Tècnics de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, de data 18 de desembre de 2007.  
  
- Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric i Artístic de València, de data 28 de gener de 2008.  
  
- Certificat de gestió de residus, emés per la secretaria de l'Ajuntament de Càrcer en data 25 de març de 2008, del que s'extrauen els continguts següents:  
... «la gestió de residus sòlids urbans del municipi de Càrcer, es du a terme des de l'1 de gener de 2008 i per 8 anys més per part de l'Empresa denominada TETMA SA. (Tècniques i Tractaments Mediambientals SA) (...) adjudicatària del servici d'arreplegada de residus i neteja de contenidors (...) la gestió en qüestió contempla tant l'arreplega com el transport fins a la planta de Guadassuar, on s'efectua el seu tractament.»...  
... «l'arreplegada de paper-cartó i efectes lleugers s'efectua per part de l'Empresa GIRSA a través de la Mancomunitat de la Ribera Alta, en la qual Ajuntament té delegat el servici d'arreplegada i la seua gestió.»...  
... «l'arreplegada de vidre s'efectua per part del Sr. Agustín Martínez Heras.»...  
- Informe condicionat sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alcàntera-Càrcer per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la Modificació Puntual, emés per l'EPSAR en data 29 de juliol de 2008.  
- Informe favorable sobre la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a la demanda prevista en la Modificació Puntual, emés per la Mancomunitat d'Aigües Potables d'Alcàntera de Xúquer, Càrcer, Cotes i Sellent en juliol de 2008.  
- Informe PATRICOVA desfavorable respecte a l'apartat segon de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer (València), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial en data 6 de febrer de 2009.  
  
Afeccions legals:  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre els diferents àmbits de la Modificació Puntual s'han detectat les afeccions següents:   
L'àmbit d'actuació del segon apartat de la Modificació Puntual es troba afectat per risc d'inundació de nivell 3 segons el PATRICOVA. A més, es tracta de sòl classificat com no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundació i especial protecció agrícola, en el que es planteja el seu reclassificació en sòl dotacional educatiu per a la construcció d'un nou centre d'educació primària.  
  
Segons la normativa del PATRICOVA:  
El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació (art. 22.1). Càrcer no s'inclou en la relació de municipis amb elevat risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 3, es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com a centres escolars (art. 22.2).  
El Servici d'Ordenació Territorial va informar desfavorablement respecte al risc d'inundació existent en data 6 de febrer de 2009.   
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala, per a la unitat ambiental en què s'inserix esta parcel·la, que el «risc d'inundació és el principal factor que limita per al desenrotllament de qualsevol ús, especialment els usos urbanístics.   
«El Pla General d'Ordenació Urbana de Càrcer va obtindre declaració d'impacte ambiental en data 15 de gener de 2001, en sentit favorable-condicionada. Segons la citada DIA, en relació amb les alternatives que es van analitzar en el seu moment, «l'ampliació del nucli urbà pel seu límit nord va haver-se de rebutjar a causa de l'elevat risc d'inundació que presenta la zona».  
El condicionant 2.ii- de la declaració es transcriu a continuació:  
  
...ii- Considerar la totalitat dels terrenys localitzats al nord del nucli urbà, que s'estenen fins al llit del riu Xúquer, com d'especial protecció per risc d'inundació, amb la necessitat de redactar una normativa pròpia en què no es permeta la construcció de vivendes de cap tipus així com d'activitats que pogueren presentar risc de contaminació davant d'eventuals desbordaments dels rius Sellent i Xúquer, bé per manipular o produir residus, bé per emprar substàncies que pogueren resultar nocives.»...  
Per tot això, no es considera acceptable la situació proposada per al nou dotacional. Se suggerix la seua ubicació al sud del nucli urbà, en terrenys no afectats per risc d'inundació, tenint en compte els criteris establits en la declaració d'impacte ambiental del Pla General de 15 de gener de 2001.  
En relació amb les restants modificacions, no hi ha planejament especial o directrius que imposen limitacions a la requalificació dels àmbits d'actuació basant-se en raons de protecció d'espais naturals, muntanyes d'utilitat pública i jaciments arqueològics.  
Les modificacions plantejades no afecten les vies pecuàries existents en el municipi.   
L'estudi d'impacte ambiental menciona la no afecció al Patrimoni Cultural. També s'assenyala que no hi ha béns o espais mereixedors d'algun tipus de protecció. En tot cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1. La major part del terme se situa en l'anomenada plana costanera valenciana, que constituïx una plana que davalla suaument en la direcció sud a nord. Són sòls típics d'horta, caracteritzats per la seua elevada productivitat agrícola, i sotmesos a explotació intensiva de regadiu, dominats per cítrics i fruiters.  
El riu Xúquer constituïx el principal llit natural del terme municipal. També mereixen menció especial el riu Sellent, afluent del Xúquer que desemboca en el propi terme, així com altres barrancs que el recorren. També s'ha desenrotllat un important sistema de canalització per al reg que s'abastix fonamentalment de les aigües procedents de la séquia d'Escalona, el riu Sellent i les extraccions efectuades en alguns pous existents en el terme.  
La zona pertany a la unitat hidrogeològica del Caroc nord. El sistema aqüífer és excedentari, i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és alta en la pràctica totalitat del terme municipal.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental este risc es considera salvaguardat per la connexió de les xarxes individuals d'abocament d'aigües negres a la general de col·lectors del municipi i conduïdes a la depuradora.  
2. La vegetació potencial es caracteritza pel domini d'omedes, formant comunitats que marquen el pas cap a la vegetació climatòfila de carrascars, situada entre esta i les xopades del marge dels cursos fluvials.  
La vegetació preexistent ha sigut eliminada a fi d'obtindre productivitat agrícola de les terres més fèrtils, incloent-hi els espais limítrofs al riu. Predominen els cítrics i varietats de fruiters d'os, junt amb formacions edàfiques de caràcter nitròfil. L'ús indiscriminat de productes fet i zoosanitaris ha causat efectes negatius sobre la vegetació i fauna.  
  
Només en els marges del Xúquer poden trobar-se restes de la vegetació primitiva i de ribera. Els límits d'altres llits naturals i séquies també presenten espècies pròpies de mitjans aquàtics.  
3. El grau d'antropització ha comportat la degradació de la vegetació i reducció de la biodiversitat faunística, per això ha quedat una estructura ecològica simplificada i vinculada al medi agrari.  
4. Les comunicacions amb altres municipis són senzilles, no es pot parlar amb propietat de barreres naturals.   
L'EDAR situada en el límit entre els termes d'Alcàntera del Xúquer i Càrcer tracta conjuntament les aigües residuals d'ambdós municipis.  
  
El servici d'arreplegada municipal realitza una recollida selectiva de residus sòlids urbans, que són posteriorment gestionats per empreses autoritzades. Els residus inerts s'arreplegaran i gestionaran a través d'instal·lació autoritzada segons els canals previstos per la legislació vigent.  
5. El terme municipal de Càrcer presenta un clima típicament mediterrani, amb hiverns suaus i estius calorosos i secs. Hi ha dos màxims pluviomètrics, un absolut a la tardor, sovint en forma de pluges torrencials, i un altre relatiu a la primavera.  
Els vents dominants són els de component este i oest. Els primers predominen a l'estiu i es relacionen amb el règim de brises i costaner. Els segons són més freqüents a l'hivern.  
Les característiques orogràfiques de la zona permeten preveure una bona dispersió atmosfèrica dels contaminants.   
6. En matèria de contaminació acústica, l'estudi d'impacte ambiental fita els horaris de producció de sorolls durant les obres i indica que es disposaran les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells màxims previstos.  
7. El paisatge dominant en la zona són els cultius de cítrics representatius de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Càrcer és molt homogeni, en el que només la proximitat al riu i la relació amb el nucli de població constituïxen factors rellevants. Es tracta d'un paisatge antropotitzat de forma més intensa en les proximitats del nucli urbà, i dotat d'una gran continuïtat agrícola en les àrees no urbanitzades.  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, considerant-los com a mínims i assumibles.  
Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels abocaments i la contaminació dels aqüífers, garantir la correcta gestió dels residus, la selecció d'espècies vegetals i la integració paisatgística, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
9. En relació amb la desclassificació de part (9.902,29 m²) del sector denominat sud de sòl urbanitzable residencial proposada en l'apartat 5 de la Modificació Puntual, no hi ha raons mediambientals que justifiquen dita desclassificació de sòl. S'observa que la justificació de la proposta atén únicament a raons de propietat dels terrenys.  
  
L'article 54.3 b) de la Llei Urbanística Valenciana, quant als criteris de delimitació de sectors i del seu desenrotllament seqüencial, assenyala el següent: Dit «traçat mai no es determinarà amb l'exclusiu propòsit d'ajustar-lo a límits de terme municipal o a límits de propietat. Quan la més idònia conformació de l'ordenació urbanística aconselle un traçat coincident amb eixos límits, el pla haurà d'acreditar que eixa coincidència obeïx a fins concrets i acords amb la potestat pública de planejament, no a la mera conveniència d'ajustar les seues determinacions a condicions predials o administratives preexistents i alienes al benestar futur de la població».  
Es recorda que, segons les consideracions realitzades en l'avaluació d'impacte ambiental del planejament vigent, el creixement natural del nucli urbà es proposava pel sud davant del risc d'inundació existent al nord del nucli urbà i la impossibilitat física de fer-ho en les altres dos direccions. Segons se cita textualment en la DIA de 15 de gener de 2001:  
«El plantejament del projecte presentat, en relació amb el desenrotllament urbanístic (...) afavorix el creixement natural del nucli urbà davant de l'eventual escassetat de sòl urbanitzable residencial en l'única via possible si s'analitza la situació de partida, ja que la presència del municipi d'Alcàntera del Xúquer i del riu Sellent a l'est i a l'oest, respectivament, i l'elevat índex d'inundabilitat dels sòls localitzats al nord no permeten opcions més clares de creixement. Al mateix temps s'aposta per racionalitzar els usos del sòl desclassificant aquells que, per diverses causes, no s'han desenrotllat, i classificant altres que per causa dels assentaments realitzats tenen característiques pròpies d'un sòl urbanitzable i/o urbà»  
10. En relació amb la modificació d'algunes ordenances del pla general relacionades amb l'edificació industrial, i a manera d'aclariment, s'apunta que la modificació de l'article 5.40 de les normes urbanístiques substituint l'ús dominant «Ind.1. Industrial lleuger, compatible amb la vivenda» per «Ind.2. Industrial mitjà», implicaria al seu torn la modificació de l'article 6.6 b), el títol de la qual passaria a ser «b) Ind.2. Ús industrial mitjà» en compte de «b) Ind.2. Ús industrial mitjà. Enclavat en zones no residencials».  
Atés que esta modificació de l'ús dominant per a la zona de tolerància industrial afecta un àmbit reduït, on a més es dóna cobertura a un ús preexistent, es pot considerar que els seus efectes sobre el medi ambient no són significatius.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, l'apartat núm. 3 de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer, promoguda per l'Ajuntament de Càrcer, que modifica algunes ordenances del Pla General relacionades amb el sòl urbà residencial i l'edificació industrial, sempre que es modifique l'article 6.6 b) de les ordenances del Pla General, el títol del qual passaria a ser «b) Ind.2. Ús industrial mitjà» en compte de «b) Ind.2. Ús industrial mitjà. Enclavat en zones no residencials».  
  
Segon  
S'estima no acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, els apartats núm. 2 i núm. 5 de la Modificació Puntual núm. 1 del PGOU de Càrcer, promoguda per l'Ajuntament de Càrcer, per les raons següents:  
  
a) Apartat núm. 2, consistent en la reclassificació d'una parcel·la de sòl no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundació i especial protecció agrícola de 16.665,48 m² per a convertir-la en sòl dotacional educatiu dins de la xarxa primària:   
D'acord amb l'informe respecte al risc d'inundació existent, elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial en data 6 de febrer de 2009 :  
  
- L'àmbit d'actuació es troba afectat per risc d'inundació 3 segons el Pla d'Acció Territorial de Riscos d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació (art. 22.1 de la Normativa). Càrcer no s'inclou en eixa relació de municipis.  
  
- Segons l'article 22.2 de la normativa, en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 3 es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com a centres escolars.  
  
Així mateix l'avaluació ambiental del Pla General ja indicava que el creixement del nucli urbà no podia desenrotllar-se cap al nord.   
b) Apartat núm. 5, consistent en la desclassificació de 9.902,29 m² del Sector denominat «Sud» de sòl urbanitzable residencial sense desenrotllar, atorgant-li la classificació de sòl no urbanitzable comú:  
  
El motiu de la desclassificació de sòl no s'empara en raons mediambientals, sinó que, aïna al contrari, atén a criteris de propietat dels terrenys. A estos efectes, cal recordar que l'avaluació ambiental del Pla General indicava que l'única via de creixement possible per al nucli urbà havia de ser cap al sud.  
  
  
Tercer  
Es notifica les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental serà publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental. El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 23 de març de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 116/08-AIA.  
Promotor: Cerámica Mayor SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de rajoles i paviments ceràmics.  
Localització: Paratge el Planet en les proximitats de la localitat de Callosa d'en Sàrria (Alacant).  
Ref. Òrgan substantiu: 047/07 IPPC SClCo/RLG.   
Descripció del Projecte  
1 .Característiques   
Les instal·lacions de Cerámica Mayor SA se situen en el paratge denominat el Planet, a pocs més de 1000 metres de Callosa d'en Sàrria (Alacant), i fabriquen rajoles i paviments ceràmics (gres).   
La superfície del terreny construït, incloent-hi les ampliacions, és de 24.949,68 m², sobre un solar de 79.512 m² que és propietat de la societat. En les instal·lacions hi ha dos naus industrials, en la nau més antiga es fabriquen rajoles i en la nau nova es produïxen paviments ceràmics.  
  
La qualificació urbanística dels terrenys on s'emplaça l'actuació, segons el vigent PGOU del municipi, és de sòl urbanitzable no programat d'ús industrial.  
Cerámica Mayor SA. Vol ampliar les instal·lacions per a produir paviment ceràmic i no té l'autorització ambiental integrada.  
La capacitat de producció de productes ceràmics per mitjà d'enfornat supera les 75 tones diàries, per la qual cosa està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, Grup 4, lletra «l» del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, segons el Grup 3.5 de l'annex I de la llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
  
Amb l'ampliació de les instal·lacions s'augmenta al doble la capacitat de producció de gres, el consum d'aigua s'incrementa un 23%, l'energia elèctrica el 40,1%, el consum de gas natural el 30,3%, amb l'excepció de les argiles per a rajoles, la resta de matèries primeres es dupliquen.  
El subministrament d'aigua per a ús industrial prové majoritàriament de la comunitat de regants, de la qual la societat és copropietària. L'aigua destinada als lavabos, dutxes i oficines procedix de la xarxa d'abastiment municipal. En cas de faltar l'aigua de la comunitat de regants s'empra el subministrament municipal.  
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles per a fabricar rajoles, argiles per a fabricar gres, feldspats, baratots, carbonat de bari, esmalts, envasos, palés, embalatges i gas natural.  
El procés de fabricació de rajoles ceràmiques s'inicia amb la recepció de les argiles, que es reduïx de grandària per trituració i classificació i després s'emmagatzemen en tremuges. L'argila homogeneïtzada es mescla amb aigua en la pastadora i se la fa passar per una màquina d'extrudir, que li extrau l'aire per mitjà d'una bomba de buit i li dóna forma de rajola contínua, el qual es talla a la seua eixida en rajoles individuals. Les rajoles es carreguen en una vagoneta, passen per un assecador continu i posteriorment entren en el forn túnel. Les rajoles olles es descarreguen, classifiquen, es paletitzen i se submergixen en aigua per a llevar-los les sals superficials que pogueren tindre; els palets s'emmagatzemen en els patis, en espera de ser expedits als clients.  
El procés de fabricació dels paviments ceràmics (gres) comença amb la recepció de les argiles i altres matèries primeres en dos tremuges, es disgreguen en una esmicoladora i es trituren en un molí d'impacte, fins a reduir els fragments a una grandària determinat; després es passen les matèries primeres a una tremuja intermèdia, des d'on s'alimenta un molí pendular que funciona en combinació amb un filtre de mànegues, que actua d'element classificador, el producte mòlt s'emmagatzema en tremuges.   
El producte arriba a la màquina pastadora i passa a continuació a la màquina d'extrudir, allí perd l'aire i a la seua eixida es forma una peça contínua, que es talla i dóna lloc als suports.   
Els suports es recobrixen d'una capa d'esmalt ceràmic, es decoren i passen als assecadors, després continuen el recorregut per l'interior dels forns; es descarreguen posteriorment, es classifiquen per qualitats, es paletitzen i s'emmagatzemen en el pati, en espera de ser expedits als clients.   
L'energia consumida prové fonamentalment del gas natural. L'any 2005 el consum total de gas natural va ser de 84.409.610 kwh i el d'energia elèctrica d'uns 9.300.330 kwh, l'ampliació de la fàbrica de gres incrementaria el consum en uns 2.900.000 kwh.  
La fàbrica disposa de dos motors a gas natural que s'empren per a generar electricitat i subministrar gasos de combustió als assecadors.  
  
Les aigües residuals industrials es generen en les línies d'esmaltat, estes aigües s'emmagatzemen en una bassa i es valoren pastant-les amb l'argila.   
Les aigües residuals domèstiques provenen dels servicis i es tracten en una depuradora d'oxidació biològica. L'efluent sobrant s'aboca a un llit de riu pròxim, junt amb les aigües pluvials.  
Les emissions atmosfèriques canalitzades de partícules i gasos procedixen de la combustió del gas natural en dos forns i assecadors continus Sacmi i Barbieri i Tarozzi, del forn túnel i els seus dos assecadors de rajoles; de tres forns discontinus, d'un assecador discontinu, de dos motors de cogeneració i tres filtres de mànegues. El forn marca Forniker s'ha donat de baixa.   
Els residus perillosos que genera Cerámica Mayor, SA. són: olis usats procedents del manteniment de la maquinària industrial, bateries elèctriques usades, filtres usats d'oli de locomoció, draps contaminats, guants contaminats amb greix, palets contaminats amb greix, adsorbents, bidons d'oli buits, envasos d'esmalts, envasos de pintures ceràmiques, tubs fluorescents, escats i esponges contaminades i cocció d'esmalt buits.  
Els residus no perillosos generats amb l'activitat són: ferralla, plàstics, cartons, fleixos i altres restes d'embalatges, residus sòlids assimilables a urbans, partícules de la mòlta arreplegues pels filtres de depuració, partícules arreplegues pels filtres en la línia d'engobat (sense esmalts), mànegues dels filtres de depuració de la zona de trituració i classificació d'argiles, peces cuites defectuoses, peces defectuoses sense coure i sense esmaltar, floculants, corrons ceràmics usats del forn, material refractari, residus de material elèctric (codi LER 16 02 14), cartutxos de tóner d'impressió diferents dels especificats en el codi 08 03 17, i barbotina.  
2 Alternatives mediambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació Administrativa  
1. Tramitació  
En data 19 de febrer de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remitent un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i el document de síntesi; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental. S'obri l'expedient de consulta 78/08-CON.  
El 14 d'abril de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte. S'obri l'expedient 116/08-AIA i es tanca l'expedient de consulta 78/08-CON.  
  
El 9 de juliol de 2008 se li requerix al promotor una documentació complementària, a través de l'òrgan substantiu.  
En data 26 de setembre de 2008 se li reitera la documentació complementària al promotor, per mitjà de l'òrgan substantiu, i se li advertix de caducitat.  
El 6 de novembre de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet una còpia de l'informe de l'arquitecte municipal de Callosa d'en Sàrria, sobre l'adequació de l'activitat a tots aquells aspectes que siguen de competència municipal. També adjunta una còpia del requeriment dirigit al promotor, perquè remeta una proposta de conveni justificatiu de les disposicions relatives al règim de fora d'ordenació de l'art. 11 de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana de Callosa d'en Sàrria, el fi de la qual és l'autorització d'obres i instal·lacions en el dit sòl.  
El 18 de desembre de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remitent una còpia de la documentació complementària aportada per l'empresa, i còpia de l'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana per al tràmit d'informació pública del projecte.  
  
12. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5728, del 26 de març de 2008; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 9 de juliol de 2008 se li requerix al promotor una documentació complementària, a través de l'òrgan substantiu, sobre els continguts següents:  
Productes que fabrica Cerámica Mayor, SA.   
Procés de fabricació i diagrama de procés per a cada producte.  
Còpia de les fitxes de seguretat de les matèries primeres.  
Certificat de compatibilitat urbanística dels terrenys on s'emplaça l'actuació.  
Pla en planta on es mostren:  
El punt d'abocament de l'efluent depurat de les aigües residuals domèstiques.   
Els filtres depuradors de partícules empleats i la seua presa d'aspiració corresponents.   
La situació de les arreplegades de les argiles.   
El filtre per via humida i la seua presa d'aspiració.  
En les proximitats de la nau 1 hi ha un depòsit de 30 m³ del qual es desconeix el seu contingut.  
Còpia de l'última auditoria dels nivells acústics de recepció externs realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA), i còpia del llibre oficial de registre de les auditories acústiques realitzades fins a la data. Pla en planta amb la situació dels punts de mesurament.  
En el pla en planta dels focus d'emissió figura un fogueret de corfes i un fogueret calfament. Es vol saber si empren altres combustibles alternatius, perquè en la documentació no es comenta.  
Còpia de l'última auditoria d'emissions atmosfèriques realitzada per ECMCA i còpia dels autocontrols anotats en el llibre oficial de registre.  
Documents d'acceptació de residus pels gestors autoritzats.  
  
Càlcul de l'altura de les ximeneres on s'aplique l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria); en cas contrari, indicar les ximeneres que disposen de tir forçat.  
Mesures que s'apliquen en els arreplegues d'argiles per a mitigar les emissions difuses de partícules a l'atmosfera i corregir l'impacte visual.  
Explicar si els fums que ixen dels forns on couen la ceràmica esmaltada realitzen algun tractament per a eliminar els elements químics, diferents dels gasos de la combustió, amb anterioritat o de forma simultània al pas pels filtres de depuració.  
  
Informes sectorials   
S'han sol·licitat informes l'Ajuntament de Callosa d'en Sàrria i al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
La consulta realitzada a este organisme versa sobre les mesures correctores que han d'aplicar-se als fums que ixen dels forns, considerant que les aigües residuals industrials s'utilitzen en el pastat de les argiles i contenen cations metàl·lics pesats.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric informa el següent:  
«L'empresa haurà d'implantar aquelles mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte bàsic redactat pel promotor, de tal manera que complisquen amb els límits establits en la legislació.  
En tot cas, s'adoptaran mesures correctores addicionals de la contaminació si la concentració de contaminants en el mig receptor és tal que no es pot assegurar la dispersió dels gasos emesos per la ximenera».  
  
Informe de l'Ajuntament de Callosa d'En Sàrria: L'Ajuntament no ha remés l'informe encara.  
Afeccions Legals Mediambientals: D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de rajoles i paviments ceràmics és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.   
S'incrementa la densitat de circulació de vehicles amb matèries primeres i mercaderies per les carreteres locals.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Els productes defectuosos, tant olles com crus, es trituren i valoren incorporant-los al procés productiu, igual que les aigües residuals industrials i les partícules depurades pels filtres.  
Els palets defectuosos són retirats i reparats per l'empresa venedora.   
Els envasos industrials retornables són gestionats d'acord amb el conveni establit entre la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i les associacions ANFFECC I ASCER per al depòsit, devolució i retorn dels mateixos. Els envasos no retornables són arreplegats per un gestor autoritzat.  
Durant la visita a les instal·lacions s'ha observat que alguns depòsits contaminats, encara que buits i en espera de ser retirats per un gestor autoritzat, es trobaven emmagatzemats en l'exterior i a la intempèrie.  
  
Els residus perillosos no s'emmagatzemen en un lloc, s'acumulen pròxims al lloc d'origen. Les bateries elèctriques inservibles s'emmagatzemen sobre palets en l'interior de l'edifici, fins a la seua retirada per un gestor autoritzat. Els residus perillosos se segreguen dels no perillosos, però els envasos no tenen etiquetes identificatives i la ferralla s'emmagatzema dispersa per l'interior i exterior de les instal·lacions.  
Els residus de les oficines i del laboratori s'emmagatzemen in situ fins a la seua arreplega.  
Per a depurar les emissions de partícules a l'atmosfera s'empren 3 filtres de mànegues, un separador per via humida, així com un filtre individual per cada sitja, molí i pastadora.  
Els arreplegades se situen en la part exterior de les instal·lacions, estan compartimentats i tan sols sis es troben coberts. La distància d'estos al centre urbà de Callosa d'En Sàrria supera els 1000 metres.  
  
El promotor no ha acreditat l'estanquitat de les basses d'aigües sanitàries ni de la bassa que arreplega les aigües residuals industrials.  
Cerámica Mayor SA no produïx abocament d'aigües residuals industrials, perquè les valora completament en el pastat de l'argila.   
Les aigües residuals domèstiques es tracten en una depuradora biològica i el seu efluent sobrant s'aboca al llit pròxim junt amb les aigües pluvials interceptades per les instal·lacions.  
Totes les ximeneres tenen tir forçat i els ventiladors es troben insonoritzats, excepte el ventilador de la ximenera dels assecadors de rajoles.   
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per Eurocontrol, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA)data, del 30 de setembre de 2003 i certifica que el forn i l'assecador marca SACMI, el forn túnel ASICER núm. 1, i els assecadors ASICER 1 i 2, complixen amb els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'Annex IV, del Decret 833 1975/, de 6 de Febrer, pel qual es desplega la Llei 38 1972/, de 22 de Desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric. No s'han realitzat auditories de la resta de les ximeneres existents i a més han transcorregut més de 3 anys des de l'última auditoria executada.  
Cerámica Mayor SA no ha remés cap auditoria sobre els nivells acústics de recepció externs.   
L'exterior de les instal·lacions es troba pavimentat en la pràctica totalitat, tan sols en la zona d'arreplegues queda pendent una xicoteta superfície, la qual es troba en obres.   
Els arreplegues de matèries primeres no són visibles des de nuclis poblats ni vies d'accés, la conca visual és molt reduïda.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'Article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte Bàsic de la Societat Ceràmica Major, SA, per a la fabricació de rajoles i paviments ceràmics, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons la documentació tècnica aportada i les prescripcions següents:  
  
1. El sentit d'esta declaració queda supeditat que, prèviament a la seua aprovació davant de l'òrgan substantiu, Cerámica Mayor, SA, obtinga el certificat de compatibilitat urbanística favorable per als terrenys en què s'emplaça l'actuació.  
2. Es mantindrà constantment humitejada la superfície de les matèries primeres arreplegades a l'aire lliure, i es disposarà d'un registre dels cabals empleats. Com a alternativa a la humectació, els arreplegues han de romandre coberts per lones quan no estiguen sent manipulats.   
  
3. Per a evitar vessaments, a l'entrada i eixida de la fàbrica es controlarà i exigirà que els camions circulen amb la caixa coberta i tancada.  
4. Per a previndre l'arrossegament de partícules per l'escolament que s'origina en les instal·lacions, els espais exteriors de les instal·lacions, excepte les piles de matèries primeres acumulades en els arreplegues, romandran nets de llims, arenes, argiles i la resta de partícules de qualsevol naturalesa. La canaleta existent en els arreplegues i la seua arqueta es netejaran amb regularitat.  
5. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetatges i classificats per tipus i es guardaran davall coberta en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat, cada cubeta tindrà un volum igual o superior al 10% del recipient de major volum o a la suma de tots els volums, el que resulte major, i/o el recinte disposarà d'una canaleta impermeabilitzada disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a albergar els possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
6. Cerámica Mayor, SA haurà de realitzar auditories de les emissions atmosfèriques de les ximeneres existents cada 3 anys, per mitjà d'una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, i mesuraments d'autocontrol amb la periodicitat que estime l'òrgan substantiu, en compliment dels articles 21 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i l'article 7.1.7 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, les quals anotarà en el Llibre oficial de Registre per a Activitats Potencialment Contaminants, segons el model de l'annex lV de l'esmentada Orde.  
  
7. Per a complir allò que s'ha estipulat pels articles 12.1, 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica i una vegada concedida l'autorització ambiental integrada, Cerámica Mayor SA haurà de mesurar els nivells acústics de recepció externs, en el termini que determine l'òrgan substantiu.   
Sense perjuí que l'esmentat organisme ordene una freqüència major, el promotor mesurarà els nivells acústics de recepció externs almenys cada 5 anys, els quals no superaran els 70 dB(A) de dia, ni els 60 dB(A) de nit, si la classificació urbanística dels terrenys resultara ser d'ús industrial; si la classificació fora terciària, llavors els límits serien de 65 dB(A) de dia i 55 dB(A) de nit.  
El promotor anotarà els mesuraments en el llibre oficial i en remetrà una còpia a l'autoritat administrativa substantiva; si se sobrepassaren els esmentats llindars, llavors adjuntarà les mesures pal·liatives corresponents.   
8. S'haurà d'acreditar, per mitjà de certificat expedit per tècnic competent, la impermeabilitat de les basses on s'emmagatzemen les aigües residuals industrials i les aigües residuals sanitàries.  
9. Les bateries de plom elèctriques hauran d'emmagatzemar-se en depòsits especials per a este tipus de residus.  
10. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, Cerámica Mayor SA haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
11. S'hauran d'obtindre les autoritzacions preceptives en matèria d'abocaments a llit públic.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 17 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.