Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8312, del 07-06-2018 (2018/4952)

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 148/17-AIA Ares del Maestrat.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8312

Data del DOGV
:   07-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/4952


Data del document
:   07-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Ares del Maestrat
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 148/17-AIA Ares del Maestrat. [2018/4952]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 148/17-AIA Ares del Maestrat.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 148-2017-AIA.  
Títol: ampliació de granja porcina.  
Promotor: Roberto Rico Gascón.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Ares del Maestrat.  
Localització: parcel·la 159 del polígon 15 d'Ares del Maestrat (Castelló).  
  
Antecedents. Descripció del projecte  
En la parcel·la 159 del polígon 15 d'Ares del Maestrat hi ha actualment una explotació porcina consistent en dos naus amb capacitat per a 1.100 places d'engreix. El projecte consisteix en l'ampliació de 893 places. L'explotació resultant tindrà una capacitat de 1.993 places.  
  
Per a procedir a l'ampliació de l'explotació haurà de construir-se una nova nau que serà realitzada en un bancal superior a les naus existents. Tindrà unes dimensions de 106,4 m x 7,4 m (787,36 m²).  
L'explotació s'ubica a una distància de 4.265 m d'Ares del Maestrat i a 3.881 m de Benassal i compleix les distàncies establides a nuclis urbans per la legislació vigent.  
Per a la construcció de la nau es procedirà al buidatge del volum de terra dedicat a la fossa de purins i als fonaments de la nau. Una vegada feta l'excavació, es compacta el buit dels fonaments de la nau i es procedeix a fer els fonaments. Després de fer els fonaments de la nau es procedirà al formigonat de la solera de la base de la nau.  
La coberta serà de plaques de fibrociment ondulat color terracota, simulació de teula àrab, per a atendre les recomanacions de l'informe urbanístic de l'Ajuntament d'Ares del Maestrat.  
Els tancaments es realitzaran amb bloc ceràmic (termoargila) presentat amb morter de ciment. Les parets interiors estaran lluïdes a fi de facilitar els treballs de neteja. Per a millorar la impermeabilitat de les fosses de purins, es pintaran amb pintura plàstica impermeable.  
  
La superfície interior de la nau on s'allotjaran els porcs serà d'engraellat de formigó prefabricat, igual que els corrals on es distribuiran els animals.  
El sistema de ventilació de les naus està constituït per les finestres d'1,5 m x 1 m, construïdes en fibra de vidre i polièster, ancorades per mitjà d'unes guies de plàstic regulables en alçària. El buit interior de la finestra estarà cobert per malla ocellaire per a evitar l'entrada d'animals.  
  
Per a evitar que les aigües pluvials entren en contacte amb materials que puguen contaminar-les s'instal·laran canaletes en els extrems de les teulades que desaiguaran en els canals naturals de desaigüe de la parcel·la, es dotarà la parcel·la d'un lleuger pendent perquè les aigües pluvials no entren en la nau i al voltant de cada una de les naus es construirà una vorera de formigó que permetrà un major aïllament de les instal·lacions i del sòl de la parcel·la.  
La zona d'ubicació de l'explotació està catalogada com a sòl no urbanitzable i no protegit; és a dir es tracta de sòl rústic, segons el pla d'ordenació urbanística d'Ares del Maestrat.  
Una part de l'explotació s'ubica en la zona de policia del barranc d'en Selma, i s'ha obtingut l'autorització corresponent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Quant al procés productiu cal destacar que es tracta d'una explotació porcina d'engreix, en la qual els animals entraran amb 18-20 kg i eixiran amb 100-105 kg. Cada cicle productiu durarà uns 115 dies. Finalitzat el cicle ser realitzaran les tasques de desinfecció i el buit sanitari durant uns 20 dies. El nombre de cicles serà de 2,5-3 cicles/any.  
  
Es preveu un consum anual de pinso de 1.350.907,5 kg, 3.380,9 m³ d'aigua a més d'energia elèctrica.  
L'aigua s'obtindrà d'una bassa d'ús ramader municipal des de la qual s'omplirà el camió cisterna. La resta d'aigua s'obtindrà des del punt de subministrament de l'empresa FACSA des d'Albocàsser o Catí. Es preveu que en condicions normals la totalitat de l'aigua empleada procedirà de la bassa d'ús ramader.  
Els purins produïts es gestionaran en camps de cultiu. L'aplicació d'aquests es realitzarà de forma adequada a les necessitats dels camps, tenint en compte tant les necessitats edafològiques d'aquests com les necessitats nutricionals dels cultius.  
Segons el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, l'ampliació de l'explotació produirà 1.919,95 m³ de purins a l'any.  
En l'explotació resultant es produiran 4.144,07 m³ de purins. Es disposa d'una capacitat d'emmagatzematge de 1.442 m³ en fosses, capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de 3 mesos.  
Segons el pla de gestió de purins, la base territorial per a l'aplicació del purí produït serà de 204,03 ha (39,61 hectàrees d'ametlers, 1,09 ha d'oliveres i 163,33 ha de cereal). Amb aquesta base territorial poden gestionar-se 14.900 kg de nitrogen a l'any. Atés que l'explotació produirà 14.450 kg, hi ha base territorial suficient per a gestionar el nitrogen produït.  
Els residus de productes veterinaris es gestionaran a través de gestor autoritzat. Fins a la seua retirada s'emmagatzemaran en contenidors estancs.  
L'explotació disposa d'un servei de retirada dels animals morts amb l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví, que és l'encarregada de retirar els cadàvers dels animals i de la seua posterior destrucció.  
Tramitació administrativa  
El 21 de desembre de 2017 entra en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació procedent de l'Ajuntament d'Ares del Maestrat, en la seua qualitat d'òrgan substantiu, per a l'inici de la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
A la documentació tècnica s'adjunta:  
- Còpia del llibre d'explotació ramadera.  
- Certificat de publicació d'anunci en el tauler d'anuncis del municipi i acreditació de notificació a veïns contigus.  
- Informes emesos en la tramitació del procediment:  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer: amb dates de 7 de maig de 2015 i d'11 de desembre de 2017 s'emet l'autorització i la pròrroga per a la realització de nau porcina en zona de policia del llit públic (barranc d'en Selma).  
Servei Territorial d'Urbanisme: amb data de 28 de setembre de 2015 emet un informe en matèria urbanística en relació amb la disposició transitòria novena de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge en sentit favorable condicionat a la realització de les construccions de manera que harmonitzen amb el seu entorn rural.  
Informe favorable de compatibilitat urbanística de 12 de juliol de 2017.  
Informe agropecuari favorable de 5 de novembre de 2015, de la Direcció Territorial de Castelló, en relació amb l'article 201 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
- Per mitjà de requeriment del 7 de febrer de 2018 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita l'esmena del tràmit d'informació pública així com la justificació de la disponibilitat d'aigua per a ús ramader.  
- El 13 de març de 2018 l'Ajuntament d'Ares del Maestrat aporta justificació de realització del tràmit d'informació pública en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de data 20 de febrer de 2018.  
La documentació administrativa conté l'escrit de l'Ajuntament d'Ares del Maestrat en el qual s'autoritza els ramaders que tenen explotacions en el municipi a abastir-se de les basses del terme municipal dedicades a aquests usos. Per un altre costat i per mitjà de contracte de concessió subscrit amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i exposat en el certificat de l'Ajuntament de 2 de març de 2018, el municipi disposa de 3 punts d'arreplega d'aigua per a ús domèstic i ramader.  
Afectacions legals  
Xarxa Natura 2000: LIC l'Alt Maestrat, ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Zona de policia del barranc d'en Selma.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la objecte de l'actuació està destinada a l'explotació ramadera, agrícola i la resta està ocupada per terreny forestal.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental l'activitat per a la qual se sol·licita l'autorització no suposa una afectació sobre comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa en el context provincial de la Comunitat Valenciana. La correcta execució del projecte, permetrà que no es generen efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
El 8 d'octubre de 2015 el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló emet valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en el qual s'indica que l'actuació proposada està en la delimitació establida per a l'espai de la Xarxa Natura 4042 SVN l'Alt Maestrat i ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
  
Els espais mencionats es caracteritzen per les seues àrees muntanyoses de gran qualitat paisatgística en els quals destaquen els nombrosos barrancs i boscos mixtos on troben refugi espècies singulars en el mediterrani, pròpies de la regió eurosiberiana.  
Destaquen els erms amb savines i les cavitats on es localitzen importants refugis per a rates penades.  
Entre els hàbitats destaquen els alzinars (9340), les rouredes (9240), i altres com ara els boscos endèmics de Juniperus (\*9561) i els pendents rocosos calcícoles (8211).  
Quant a les espècies, poden trobar-se en la zona Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, entre altres.  
La valoració preliminar exposa: «La nau a construir s'ubica en un antic bancal agrícola que no presenta característiques forestals i situat al costat de les instal·lacions existents de l'activitat ramadera d'engreix de porcí que es desenvolupa en la parcel·la.  
La construcció de la nau en la ubicació proposada en la documentació presentada, per a la qual se sol·licita informe, no suposa una afectació sobre comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context província o de la Comunitat Valenciana. Així mateix no està present cap comunitat faunística o botànica catalogada per la directiva o normativa que desplega aquesta. Amb la correcta execució del projecte presentat no s'esperen efectes apreciable sobre la Xarxa Natura 2000».  
La zona del projecte està dins de la zona BIC dels abrics rupestres de Remígia i el Cingle, dins del que disposa l'article 13.3. del Decret 168/2016, d'11 de novembre, del Consell (DOGV 30.11.2016), pel qual es declara bé d'interés cultural, amb la categoria de parc cultural, el parc cultural de la Valltorta-Gassulla, situat als termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tírig, les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes i Benassal.  
El 17 de gener de 2017 la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet l'informe següent:  
[...] «Des de la consideració del patrimoni arquitectònic, etnològic i paleontològic, el projecte sotmés a avaluació no comporta afectació a béns d'aquesta índole.  
Des de la consideració del patrimoni arqueològic i tenint en compte que l'ampliació de l'explotació ramadera existent es localitza dins de l'entorn de protecció delimitat de sengles zones arqueològiques BIC, com són els abrics rupestres de Remígia i el Cingle, i el que disposa l'article 13.3 del Decret 168/2016, d'11 de novembre, del Consell, pel qual es declara bé d'interés cultural, amb la categoria de parc cultural, el parc cultural de la Valltorta-Gassulla, situat als termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tírig, les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes i Benassal (Castelló), segons el qual: les explotacions ramaderes de nova construcció hauran d'adequar-se a criteris estètics compatibles amb els valors que es pretenen preservar amb aquesta normativa, i en tot cas, minimitzar l'impacte paisatgístic, d'acord amb el que disposa la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, es considera imprescindible que els acabats exteriors es lluïsquen i pinten amb colors que s'integren en el paisatge. Igualment la coloració de la coberta haurà d'harmonitzar amb l'entorn».  
  
Amb les condicions citades, l'informe conclou favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
1. Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Es destaca de l'estudi d'impacte ambiental el següent:  
- Fase de construcció:  
Atmosfera: a causa del trànsit de la maquinària d'obra es produirà augment de partícules sòlides (pols) l'impacte de les quals serà de curta duració i reversible i un augment de la contaminació acústica que no s'apreciarà en els nuclis habitats i serà de caràcter temporal, localitzat i reversible.  
Vegetació i medi forestal: pel fet que en la parcel·la on s'ubica l'explotació hi ha zona forestal s'adoptaran mesures preventives generals per a evitar la generació d'incendi forestal.  
Per a procedir a la construcció de la nau, únicament es realitzarà un desbrossament de la vegetació existent en la zona i l'arrancada d'alguns ametlers. En la zona on s'ubicarà la nova nau no hi ha cap exemplar arbori catalogat com a monumental, ni tampoc exemplars que tinguen característiques de port o edat que hagen de ser conservats.  
  
Es respectarà la franja considerada forestal al voltant de la zona agrícola on se situa l'explotació. La dita franja es compon de bosc baix i alzinar típic mediterrani. Per tant l'impacte produït sobre la vegetació és mínim i molt localitzat.  
De forma general en la fase de construcció s'aplicaran bones pràctiques ambientals per a minimitzar la generació de residus i evitar la generació d'efectes ambientals significatius.  
- Fase de funcionament:  
Sòl: la superfície de sòl ocupat és baixa en relació amb la superfície total de la parcel·la. La nova nau ocuparà una superfície de 787,36 m². Les naus antigues ocupen una superfície de 498 i 474 m² i sumen un total de 1.760 m² d'ocupació. La parcel·la té una superfície de 176.375 m².  
Quant a possibles contaminacions del sòl per la filtració de purins, és un risc controlat ja que les característiques constructives del depòsit d'emmagatzematge garanteixen la seua impermeabilitat. Es produirà per tant sobre aquest medi un impacte localitzat i compatible.  
Hidrologia: la construcció de la nova nau està afectada per zona de policia de llit públic. La zona on s'ubica l'explotació no afecta domini públic hidràulic ni zona amb risc d'inundació segons la cartografia de zones inundables del Ministeri d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Medi Ambient (MAPAMA) i la cartografia del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).  
  
La gestió del purí produït, segons el pla de gestió dissenyat, no ocasionarà cap tipus de contaminació a les aigües subterrànies ja que està basat en el codi valencià de bones pràctiques agràries, està adaptat a les característiques del purí produït, s'ajusta a les necessitats dels cultius existents, estan definides les dosis d'aplicació i la capacitat d'emmagatzematge és l'adequada per a permetre una adequada gestió.  
  
Una vegada aplicat el purí en el camp se soterrarà amb una passada de cultivador.  
Respecte a la possible contaminació de les aigües pluvials, el disseny de les instal·lacions, garanteix que no hi haurà cap tipus de contaminació.  
Vegetació: el desenvolupament normal de l'activitat, considerant tant el maneig dels animals com el manteniment de les naus no suposa cap tipus d'incompatibilitat amb la vegetació existent en la contornada.  
  
Paisatge: l'àmbit de l'estudi comprén una única unitat de paisatge, formada per la combinació de camps de cultiu d'ametler, oliverar i cereal en secà amb zones de tossals amb àrees cobertes per alzinars i bosc baix de tipus mediterrani i en el qual sovint trobem construccions agrícoles d'entitat semblant a la proposada.  
Per a evitar impactes sobre el paisatge, la tipologia, la geometria, la composició, els materials i les tonalitats cromàtiques de la construcció estaran d'acord amb les tradicionals per a aquest tipus de construccions en aquesta zona.  
La construcció s'adapta a la topografia existent en la parcel·la i no dificulta cap visual representativa per al paisatge de la zona, i no modifica substancialment el paisatge de què forma part.  
La via de circulació més pròxima és el camí d'accés a l'explotació que és de caràcter privat, per la qual cosa el grau de circulació de possibles persones per la zona és baix. Per això el grau d'afectació de la visual a penes serà perceptible per ningú.  
L'impacte sobre el paisatge que es produirà serà localitzat i moderat.  
  
Atmosfera: les principals substàncies que s'emetran són amoníac (NH3) i òxid nitrós (N2O). Les emissions d'aquests productes seran originades pel procés de descomposició dels purins durant les diferents etapes de la seua gestió. L'impacte es considera moderat. En l'explotació es generaran olors l'impacte de les quals es considera moderat.  
Per a minimitzar la generació de gasos que poden contribuir al canvi climàtic i la generació d'olors, s'aplicaran tècniques nutricionals. És a dir, el pinso variarà de composició segons les necessitats dels animals. Amb aquesta tècnica es redueix el nitrogen en el purí i les emissions d'amoníac.  
El disseny empleat en les instal·lacions (sòl engraellat, fosses amb pendent del 3 %, sensors tèrmics per a la ventilació de les naus) afavoreix una millor neteja i ventilació el que contribueix a una disminució de l'emissió d'amoníac.  
Consum d'aigua: la reducció en el consum d'aigua reduirà el volum de purí generat. Per això s'instal·laran abeuradors amb sistema de recuperació de l'aigua, es revisarà periòdicament les instal·lacions de distribució d'aigua a fi de detectar possibles fugues i s'utilitzaran sistemes de neteja amb aigua a pressió. Es portarà un registre de l'aigua consumida.  
  
Socioeconomia: l'ampliació de l'explotació contribueix a l'assentament de l'ocupació en el món rural pel que l'impacte es considera de signe positiu.  
Patrimoni cultural: l'explotació està dins de la zona BIC anteriorment mencionada. No obstant això, no s'esperen impactes sobre el patrimoni etnològic i arqueològic.  
2. Programa de vigilància ambiental  
Està dissenyat per a controlar l'eficàcia de les mesures de protecció en la fase d'obres i en la fase de funcionament.  
En fase d'obres es comprovarà que la maquinària està en bon estat. Diàriament el personal encarregat de les obres inspeccionarà la parcel·la per a comprovar que els residus generats s'han gestionat de manera adequada.  
Amb periodicitat setmanal es comprovarà l'estat de les basses de purins a fi de controlar si hi ha vessaments per desbordament, es vigilarà el nivell per a detectar possibles fugues, es realitzarà un correcte manteniment de la maquinària empleada en la gestió del purí, es portarà un quadern de registre en què s'anotaran les dosis i les dates d'aplicació dels purins.  
Es revisarà periòdicament el funcionament correcte de la xarxa de pluvials, la neteja de les zones exteriors i, una vegada finalitzat el cicle productiu, es netejaran les zones interiors.  
Es portarà un registre dels consums de matèries primeres a fi de detectar si hi ha un incorrecte funcionament dels equips que subministren aigua, pinso o energia.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i l'annex I.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'Ampliació de granja porcina, en la parcel·la 159 del polígon 15 d'Ares del Maestrat (Castelló) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. En l'execució de les obres es respectaran les mesures de prevenció arreplegades en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
2. Haurà d'adequar-se el terreny a la disposicions per a evitar riscos en referència a l'entorn forestal en què s'ubica l'explotació i complir les disposicions dels articles 32 i, si és el cas, 30 del PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
L'òrgan competent per a verificar la idoneïtat de les mesures preventives que es dissenyen serà la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
3. En la gestió dels materials procedents de l'excavació es primarà la reutilització davant del depòsit en abocador. En cas de reutilització es tindrà en compte l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valoració de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de reblert i obres diferents d'aquelles en què es van generar.  
4. Es comprovarà durant el primer any el funcionament i l'adequació de la capacitat d'emmagatzematge del purí a la capacitat de gestió. En el cas que hi hagen desfasaments entre les èpoques aptes per a l'aplicació del purí en els camps com a adob o adobs agrícoles, haurà d'ampliar-se la capacitat d'emmagatzematge per mitjà de laconstrucció de bassa exterior o ampliació interior de les fosses.  
5. Els acabats exteriors es lluiran i pintaran amb colors que s'integren en el paisatge. La coloració de la coberta haurà d'harmonitzar amb l'entorn.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 19 d'abril de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.