Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5133, del 11-11-2005 (2005/12425)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5133

Data del DOGV
:   11-11-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/12961


Data del document
:   20-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcora, l'
    * Alzira
    * Traiguera
    * Relleu
    * Benimodo
    * Sella
    * Llocnou de Sant Jeroni
    * Riba-roja de Túria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/12686]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 073/03-AIA Alzira, 231/04-AIA Ribarroja, 241/04-AIA Llocnou de Sant Jeroni, 003/03-AIA Benimodo, 389/02-AIA Traiguera, 258/17-RWI N'Alcora, i 015/03-AIA Relleu, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 073/9590-HHA
  
Títol: Modificació puntual del PGOU d'Alzira mitjançant la tramitació del Programa d'actuació integrada del sector Vilella-1 a Alzira (València)
  
Promotor: Ajuntament d'Alzira.
  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
Localització: Terme municipal d'Alzira (València)
  
Descripció del projecte
  
El projecte que és sotmés a avaluació d'impacte ambiental consisteix en una modificació puntual del planejament del terme municipal d'Alzira, denominat Modificació puntual del PGOU d'Alzira mitjançant la tramitació del Programa d'actuació integrada del sector Vilella-1 a Alzira (València). La documentació aportada per l'Ajuntament inclou Pla parcial, Programa d'actuació integrada, avantprojecte d'urbanització del sector de referència i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'objecte de la modificació és la reclassificació d'uns terrenys que, en l'actualitat, es troben classificats en el Pla general d'Alzira com a sòl no urbanitzable comú. Es pretén que la classificació passe a ser sòl urbanitzable per a poder implantar un sector dedicat principalment a l'ús terciari, en concret la instal·lació d'un centre comercial.
  
La superfície delimitada pel sector és de 147.311 metres quadrats, es troba en l'actualitat ocupada per plantacions de cítrics, algunes construccions agrícoles, unes instal·lacions esportives, un taller i un bar. Es projecta el desenvolupament d'aquesta zona per a la dotació d'usos terciaris de tipus comercial, lúdic i esportiu, constituint un conjunt que integre aquests.
  
La zona d'actuació es localitza al sud de la ciutat d'Alzira, al costat del pont de Xàtiva. El sector es troba delimitat per:
  
Nord: barranc de la Casella al nord.
  
Est: carretera VV-1125 o carretera de Vilella sud
  
Est: vial Alzira - Carcaixent o avinguda de la Ribera.
  
Oest: conflueix amb el pont de Xàtiva.
  
Tramitació administrativa i documentació
  
Amb data 25 de febrer de 2003 els Serveis Territorials d'Urbanisme remeten la documentació tècnica corresponents a l'actuació avaluada.
  
Posteriorment, es remet en data 20 de març de 2003, l'estudi d'impacte ambiental que amplia aquells punts no presents en el document anterior.
  
L'Ajuntament d'Alzira remet informe en data 25 d'abril de 2003, en el qual s'exposa que davant de l'absència de valor ambiental elevat en l'àrea d'estudi, que la declaració d'impacte ambiental condicionara l'execució del projecte a la consideració favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, tant pel que fa a les mesures correctores proposades sobre els llits com pel que fa a l'adequació d'aquest a la normativa del Pla d'acció territorial relatiu al risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, (PATRICOVA).
  
Així mateix en aquest informe es requereix, en el cas de ser favorables les consideracions anteriors d'ambdues Administracions, realitzar prèviament les mesures correctores sobre els llits relacionades amb el risc d'inundació, abans d'executar les obres d'urbanització del sector Vilella 1.
  
En data 14 d'abril de 2003, i com a resultat de la consulta efectuada a la Direcció General d'Interior, es rep informe del Servei de Planificació en relació amb el risc d'inundació que caracteritza la zona d'estudi, concloent que el projecte ha d'ajustar-se al Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació, havent de justificar-se satisfactòriament la reclassificació de sòl no urbanitzable que es proposa i que l'esmentada reclassificació haurà de sol·licitar-se una vegada finalitzades les obres de canalització previstes en el projecte, més la de canalització del barranc de la Barxeta i una vegada concedida la revisió del risc d'inundació d'aquest sector per part de la conselleria competent en ordenació del territori.
  
Amb data 14 de maig de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental remet informe l'Àrea d'Urbanisme, en el qual es recullen els extrems anteriors i s'indica que atés l'elevat risc d'inundació que presenta la zona, i en no haver-se justificat adequadament l'absència d'alternatives de localització per a la proposta presentada, s'estima necessari que hi haja una reducció significativa d'aquest risc d'inundació amb caràcter previ a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, màximament quan les mesures correctores previstes passen per la canalització de diversos barrancs amb desenvolupaments longitudinals importants que requeriran, en tot cas, d'un procediment propi d'avaluació d'impacte ambiental arran d'una valoració de documentació no inclosa en l'estudi remés.
  
Amb posterioritat dins del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 18 d'agost de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza una sol·licitud d'informació a l'Ajuntament d'Alzira, en la qual s'assenyalen els aspectes que hauran de ser objecte d'esmena, ampliació o incorporació a aquest, a fi que puga continuar-se amb la normal tramitació de l'expedient.
  
Concretament, es requereix l'estudi d'alternatives (altres ubicacions possibles), l'estudi de previsió de generació de residus, certificació, per part de la companyia concessionària de l'abastiment d'aigües, Omnium Ibérica, SA, que justifique l'abastiment d'aigües, la previsió de residus i abocaments i la consideració de realització de xarxa separativa, en comptes de la unitària per a T=10 plantejada.
  
Al mateix temps s'informa l'Ajuntament d'Alzira, que l'estudi d'impacte ambiental descriu un risc d'inundació de grau baix, la qual cosa ha portat a valorar el corresponent impacte com a mitjà. No obstant això, d'acord amb l'informe de la Direcció General d'Interior, el risc és de grau 1 (el que s'ha fonamentat en un estudi del CEDEX), suposant açò, es presumeix, un impacte sever. Per tant se sol·licita es redefinisca la identificació i valoració d'impactes en funció de la dada ara aportada.
  
En data 23 d'agost la Direcció General de Gestió del Medi Natural requereix diverses consultes a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, Confederació Hidrogràfica del Xúquer i Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en aspectes concrets relacionats amb les respectives competències d'aquestes.
  
En contestació al requeriment efectuat, l'Ajuntament d'Alzira adjunta nova documentació En sengles ampliacions de 14 de setembre i 21 d'octubre de 2004, amb la finalitat d'esmenar les deficiències observades.
  
Concretament la nova documentació inclou informe amb les esmenes o ampliacions sol·licitades de l'estudi d'impacte ambiental, informe de la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transport relatiu al Pla parcial modificatiu sector Vilella 1 a Alzira, informe sobre propostes de mesures correctores del risc d'inundació sector Vilella 1 d'Alzira, conveni subscrit entre la promotora i l'Associació de Veïns les Basses, llicència comercial de la Conselleria d'Industria, Comerç i Turisme.
  
Posteriorment l'Ajuntament incorpora nous estudis: anàlisi del risc d'inundació i mesures correctores del polígon de Vilella a Alzira (València), realitzat pel Departament d'Enginyeria Hidràulica i Medi Ambient de l'ETSICCP de la U. Politècnica de València, un annex a l'informe anàlisi del risc d'inundació i mesures correctores, realitzat pel Sr. Pascual Abad Moreno, director general tècnic d'intercontrol i un informe amb proposta de mesures correctores del risc d'inundació.
  
Finalment la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, a través del Servei d'Ordenació Territorial en data 21 d'octubre de 2004, emet un informe concloent respecte als problemes d'inundabilitat existents en el sector.
  
Informació pública
  
L'Ajuntament d'Alzira realitza la informació pública corresponent al projecte mitjançant anunci en el DOGV núm. 3554, de 5 d'agost de 1999, i periòdic Levante, de data 2 d'agost de 1999.
  
Segons consta en el certificat municipal emés a aquest efecte, durant el període d'informació pública s'hi van presentar 4 al·legacions.
  
Aquestes al·legacions fan referència a determinats aspectes a considerar en l'avaluació d'impacte, especialment els relatius a la inundabilitat de la zona. D'especial importància és l'al·legació formulada pel Sr. Antonio Ripoll Roca, el qual exposa que el terreny és altament inundable on s'han produït inundacions freqüents en els últims anys. En conseqüència per a salvar el problema, exposa la necessitat elevar considerablement els terrenys, si bé l'elevació d'aquests podria generar al seu torn problemes d'entollada als terrenys confrontants fent-los inutilitzables per al cultiu, per la qual cosa seria necessària l'elevació de la totalitat dels terrenys del sector.
  
Afeccions legals
  
No hi ha espais naturals protegits, ni ZEPA, ni llocs d'interés comunitari, ni microreserves de flora en l'àmbit del projecte.
  
No s'observen afeccions a camins ramaders, si bé la denominada sendera de Castilla connecta amb el sector en el límit nord-oest de l'actuació.
  
Dins de l'àmbit d'actuació es troben part dels barrancs d'Estret i Vilella. Junt amb el límit nord discorre el barranc de Casella. Aquests tres barrancs es veurien afectats pel projecte en haver-se d'actuar sobre ells per a reduir el risc d'inundació.
  
Consideracions ambientals
  
No s'observen en l'actuació projectada afeccions destacables a espais naturals, hàbitats d'espècies de fauna o flora protegida, paisatges naturals i altres elements naturals de valor, en estar l'àrea d'afecció fortament antropitzada i trobar-se pròxima al nucli urbà de la ciutat d'Alzira.
  
La zona d'estudi, d'acord amb informe del CEDEX està considerada com a zona de risc 1, és a dir, freqüència alta amb calats alts.
  
L'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de 21 d'octubre de 2004, ha tingut al seu torn en compte els diferents informes relatius a la inundabilitat del sector (entre altres l'informe d'anàlisi del risc d'inundació del polígon de Vilella a Alzira (València), del catedràtic d'Enginyeria Hidràulica de la Universitat Politècnica de València, Sr. Félix Francés García), com també l'annex de les mesures correctores proposades per a la minimització del mateix, informa favorablement el projecte amb una sèrie de condicionants.
  
Les mesures correctores proposades en l'informe abans citat (canalització de barrancs i elevació de la cota del terreny en l'àmbit del sector), generaran nous impactes ambientals no avaluats en l'estudi d'impacte ambiental, i és necessari que aquestes siguen sotmeses a un procés d'anàlisi ambiental addicional al realitzat, mitjançant el corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental, preceptiu i previ a l'autorització dels projectes de canalització de barrancs basant-se en la legislació d'aplicació.
  
Així mateix, atés que el terreny presenta alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers i que en la documentació presentada no es justifica adequadament la gestió de les aigües residuals generades i aigües pluvials, seria necessari com a mínim l'establiment d'una xarxa separativa i la construcció d'una estació depuradora suficientment capacitada per al tractament de les aigües residuals generades en el sector o si és el cas la connexió a la xarxa de sanejament municipal.
  
Respecte a la gestió de residus generats en l'àrea terciària s'estableix que aquests es depositaran en contenidors que a aquest efecte destina l'Ajuntament d'Alzira, amb posterior recollida d'aquests pels serveis municipals amb posterior trasllat a un abocador autoritzat. La xicoteta zona industrial, situada dins del mateix sector, en cas de generar residu classificat complirà escrupolosament l'ordenança municipal, com també la legislació autonòmica respecte d'això.
  
Informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Aquest informe sintetitza els diferents estudis i informes relatius a la inundabilitat de la zona. A continuació es transcriu part d'aquest:
  
10. Vist que l'annex a l'estudi d'inundabilitat presentat estableix les següents mesures correctores:
  
- Canalització del barranc de la Casella en tot el límit nord de la urbanització, amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
- Canalitzacions dels barrancs de Vilella i Estret al llarg de tot el límit est de la urbanització, amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
- Execució de la rasant del terreny urbanitzat destinat a ús comercial a la cota 20,8 metres (nivell de la làmina d'aigua per a 500 anys de període de retorn).
  
- Realització d'una compensació en alçària del moviment de terres entre les zones més elevades (part destinada a ús comercial) i les més baixes (part destinada a espais lliures i zones verdes, esportiu, viari i aparcament) per a mantenir el balanç hidràulic del sector.
  
- Disseny de la forma en planta de la urbanització de manera que els fluxos interns no perjudiquen el polígon o els voltants d'aquest.
  
- Compliment de les condicions d'adequació de les edificació (article 27 de la normativa del PATRICOVA) i drenatge de pluvials (article 34).
  
- Disseny dels accessos al polígon tenint en compte els criteris de Protecció Civil i de la Divisió de Carreteres, i preveu eixides a les carreteres CV-41 o a l'enllaç entre aquestes i la CV-571, a més de l'avinguda de la Ribera.
  
- Actuacions estructurals: contractació d'una assegurança de danys amb cobertura del risc davant d'inundacions per part dels propietaris de béns immobles.
  
13. Vist que en l'annex a a'estudi d'inundabilitat es conclou que:
  
- Després de l'execució de les mesures correctores proposades en l'annex el risc d'inundació en la zona del polígon destinada a ús comercial serà nul, quedant exclusivament en zona de risc terrenys destinats a espais lliures i zones verdes, zones esportives no tancades, viari i aparcaments. Quan es realitzen les actuacions previstes en el Pla global enfront de les inundacions en la Ribera del Xúquer el risc d'aquestes zones passarà a ser de nivell 5 o 6.
  
- El desenvolupament de l'actuació, amb les condicions establides en aquest annex, no produeixen un increment significatiu del risc d'inundació al terme municipal o als municipis confrontants.
  
- Amb la implantació definitiva de la urbanització (nou estat de rasants i definició geomètrica en planta) que es dissenye en el projecte de construcció s'elaborarà una cartografia de riscs final.
  
14. Vist que l'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació del Projecte d'urbanització i supervisió de les obres haurà de vigilar el compliment de les condicions establides en relació amb l'execució de les rasants del terreny urbanitzat a les cotes previstes, com també el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge de la zona, de manera que no s'afecten tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüència de les mateixes.
  
Conclusió
  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat corresponent al Pla parcial modificatiu del sector Vilella-1 d'Alzira, l'informe-proposta de mesures correctores i l'annex presentat de l'empresa intercontrol i l'informe dels serveis tècnics municipals, com també els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (tres), per la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transports (dos) i els anteriors informes d'aquest servei (dos), procedeix emetre informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla parcial).
  
Havent de constar en l'acord aprovatori les condicions següents:
  
- El promotor haurà d'executar a càrrec de l'actuació totes les mesures correctores previstes en l'annex a l'estudi d'inundabilitat, recollides en l'apartat 10 d'aquest informe, d'acord subscrit el mateix.
  
- L'Ajuntament com a administració responsable de l'actuació dels projectes d'urbanització i de la supervisió de les obres, haurà de vigilar el compliment de les condicions establides en relació amb les rasants del terreny urbanitzat, com també el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge de la zona, de manera que no s'afecten tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüència d'aquestes.
  
També haurà d'incorporar-se la següent condició establida en l'últim informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:
  
Per a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits afectats haurà de redactar-se el preceptiu projecte de construcció i tenir autorització prèvia d'aquesta Confederació Hidrogràfica.
  
L'eficàcia d'aquest informe queda supeditada al visat de l'annex d'inundabilitat presentat pel col·legi oficial corresponent.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
En consideració al que exposa anteriorment s'emet la següent :
  
Resolució
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació puntual del PGOU d'Alzira mitjançant la tramitació del Programa d'actuació integrada del sector Vilella-1 a Alzira (València), tramitat per l'Ajuntament d'Alzira, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada, com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Complir les conclusions del tercer informe en relació amb l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial modificatiu del sector Vilella-1 d'Alzira realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial en data de 21 d'octubre de 2004 del qual s'ha transcrit part del mateix en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
2. Atés que entre les mesures correctores proposades en l'informe referit en el punt anterior, es troben les canalitzacions dels barrancs de Vilella, Estret i Casella, actuacions al seu torn sotmeses a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació vigent, no podrà aprovar-se el projecte d'urbanització mentrestant no s'obtinga la declaració d'impacte ambiental favorable a aquestes i l'autorització de l'organisme de conca tal com estableix l'esmentat informe.
  
3. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
4. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per al proveïment a la població actual i futura.
  
5. La xarxa de sanejament que es plantege en el projecte d'urbanització haurà de ser del tipus separativa, obtenint les preceptives autoritzacions de l'organisme de conca corresponent en el cas de l'abocament de pluvials a llit públic, i complint l'ordenança municipal d'abocaments en el cas de les aigües negres.
  
6. Els residus generats durant l'execució de les obres i aquells com a conseqüència del funcionament del sector hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació específica d'aquests.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 231/7469-YCY
  
Títol: Pla especial i homologació del parc logístic de Riba-roja, fase II
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En el terme municipal de Riba-roja, a l'est del bypass i al nord del polígon industrial l'Oliveral, al costat de la fase I del parc logístic.
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest
  
- L'objecte del pla és definir l'ordenació urbanística de la 2a fase de l'àrea de sòl dotacional públic, parc logístic de Riba-roja, promogut per la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, a fi de donar resposta a les necessitats històriques del sector transports i de logística en l'entorn de la ciutat de València. El pla especial reclassifica els terrenys inclosos en l'àmbit de la 2a fase del parc, i passen d'estar classificats com a sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.
  
- La primera fase d'esmentat parc, aprovada definitivament el 27 de juny de 2002, va permetre crear un espai adequat per a depositar i reparar els contenidors existents als voltants del port de València, i que generen greus impactes ambientals i socials. En aquesta segona fase es preveu la implantació d'empreses pertanyents al sector del transport i de la logística.
  
- Aquesta segona fase és una ampliació de la primera cap al sud i cap a l'est. Pel que fa a l'ordenació proposada, es dóna continuïtat al viari projectat en la fase I, duent a terme una actuació pràcticament simètrica a l'executada en la fase anterior. Es projecta una zona verda en el límit est del sector, que actua com a barrera verda i zona de transició entre l'actuació i l'entorn agrícola.
  
- Es delimita un sector que aconsegueix una superfície de 690.516 m². La superfície computable d'aquest és de 677.543 m².
  
- Els usos dominants són:
  
- Indústria i magatzem relacionats directament o indirectament amb el sector del transport i la logística.
  
- Aparcaments a l'aire lliure per a ús públic o privat de qualsevol tipus de vehicles de carretera, plataformes, remolcs o semblant.
  
Els usos incompatibles són:
  
- L'ús residencial en qualsevol de les seues categories, excepte la d'habitatge de personal de servei vinculada a l'ús dominant amb superfície edificable no superior a 100 m² per parcel·la.
  
- La resta d'usos no vinculats directament amb el sector de transport i la logística.
  
- No es realitza un estudi d'alternatives ja que l'actuació proposada consisteix en el desenvolupament d'una 2a fase d'una àrea de sòl dotacional públic l'emplaçament del qual està aprovat definitivament. Va ser abans d'aquesta aprovació definitiva quan es va realitzar una anàlisi d'alternatives d'ubicació de l'àrea dotacional en el estudi de localització i viabilitat del parc logístic metropolità de València, amb la conclusió que l'emplaçament elegit resultava el més idoni per a l'actuació proposada. Aquest estudi d'alternatives va ser recollit per la declaració d'impacte ambiental de la fase I del parc logístic de Riba-roja.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 8 d'abril de 2004, la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre una còpia del Pla especial amb homologació modificativa, com també de l'estudi d'impacte ambiental relatius a la 2a fase del parc logístic de Riba-roja.
  
En data 22 de juny de 2004, es va sol·licitar a la Direcció General de Transports un certificat sobre el resultat de la informació pública del projecte, com també còpia de les al·legacions presentades.
  
En data 8 de juliol de 2004, la Direcció General de Transports va remetre un certificat sobre el resultat de la informació pública, acompanyat de les al·legacions presentades, i de la resolució del director general de Transports per la qual aprova provisionalment el Pla especial, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4733, de 16 d'abril de 2004, i en el diari El Mundo, de data 19 d'abril de 2004.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 3 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel cap del Servei de Planificació de la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
3. Resum de les al·legacions
  
De les tres al·legacions presentades, l'única d'incidència ambiental és la presentada per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per quant la formula l'òrgan competent en patrimoni cultural. Mitjançant aquest escrit l'esmentada Direcció General comunica que no pot informar el Pla especial fins que no haja demanat els informes dels seus serveis tècnics.
  
Amb dates 20 d'agost, 7 de setembre i 8 d'octubre de 2004, l'Ajuntament d'Aldaia va presentar davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural diversos escrits d'al·legacions al Pla especial de la 2a fase del parc logístic, en relació amb la inundabilitat existent al terme municipal d'Aldaia. Aquesta al·legació expressa que tant el Pla especial com l'estudi d'impacte ambiental no estableixen cap relació entre l'augment de l'escorriment conseqüència de la urbanització del parc logístic amb la inundabilitat del terme municipal d'Aldaia, realitzant diverses consideracions sobre el projecte de canalització del barranc del Pozalet. Es reconeix com a positiu el fet que es prevegen unes basses de tempestes com a receptores de l'aigua de pluja, encara que no queda clar el motiu pel qual s'han previst les esmentades basses. Fent al·lusió a què els municipis veïns estan desenvolupant la urbanització de diverses desenes de milions de metres en la conca que inunda, entre altres zones Aldaia, finalment es proposa que es condicione la urbanització del parc logístic a l'execució prèvia de les obres de defensa integral contra avingudes de la rambla del Poyo, projectades o estudiades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat informació o documentació complementària.
  
Sol·licitud d'informes sectorials
  
No s'han sol·licitat informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. El Pla especial no afecta de manera directa espais protegits per legislació sectorial vigent en matèria ambiental.
  
2. El municipi de Riba-roja pertany a l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià. Per aquest motiu, s'hauran d'adoptar mesures preventives per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies que de manera indirecta poden afectar el llac de l'Albufera.
  
3. Els camins ramaders afectades per l'actuació són:
  
- Assagador d'Aragó, d'amplària legal 37,61 m. i amplària necessària 15 m. Discorre de nord a sud en el costat est del parc logístic.
  
- Sendera de Carasols, d'amplària legal i necessària 20,89 m.
  
El promotor proposa modificar el traçat d'ambdues vies, desplaçant l'asasagador d'Aragó cap al costat est del sector i suprimint el tram de la sendera de Carasols que penetra en el sector.
  
No obstant això, aquesta solució no ha sigut fins al moment informada ni acceptada per l'òrgan competent en la matèria.
  
4. El barranc de Pozalet discorre al sud de l'àmbit del Pla especial, amb direcció oest-est, encara que el llit d'aquest desapareix després d'haver creuat el bypass. A fi de solucionar els problemes de drenatge i inundabilitat de la zona, el projecte preveu l'execució d'una gran bassa receptora de les aigües pluvials en el lloc on està previst executar en un futur la canalització de l'esmentat barranc.
  
El barranc del Poyo discorre al sud de l'autovia A-3.
  
5. Els jaciments arqueològics més pròxims al parc logístic es troben en el terme municipal de Riba-roja, i són:
  
- Pla de Nadal: No és afectat pel projecte, perquè se situa a l'oest del bypass.
  
- Pla de Nadal II: Si situa al nord-oest de l'àmbit del projecte. Aquest jaciment no està grafiat en el pla corresponent.
  
S'indica que no es veuen afectats béns etnològics o béns d'interés cultural.
  
6. L'àmbit del Pla especial es veu travessat de nord a sud per la línia elèctrica d'alta tensió Catadau-l'Eliana, de 400 KV i pertanyent a la Red Electrica Española, SA. Aquesta se situa en el costat est de l'actuació. Es grafia en els plànols d'ordenació la zona d'afecció d'aquesta on queda prohibit tot tipus d'edificació.
  
Consideracions ambientals
  
1. S'apliquen les consideracions ambientals recollides per la declaració d'impacte ambiental del Pla especial d'ordenació d'usos del sòl dotacional públic, fase I del parc logístic de Riba-roja, ja que aquest projecte consisteix en una ampliació de la primera fase en un medi que presenta les mateixes característiques ambientals per al conjunt de les dues fases de l'àrea de reserva per a l'ampliació del patrimoni públic del sòl.
  
2. Des del punt de vista geològic, l'àrea d'actuació se situa sobre una àmplia plana de materials d'origen quaternari, entre els quals trobem zones de crostes i argiles de descalcificació, que actua de transició entre la plana de València i la zona de la muntanya.
  
En relació amb els sistemes hidrogeològics, l'àrea d'estudi se situa sobre la unitat hidrogeològica del Túria mitjà, en concret sobre la subunitat de Buñol-Cheste. Les voltants de la rambla del Poyo, on s'emplaça el parc logístic estan constituïdes per un aqüífer quaternari, format per conglomerats mesclats amb argiles arenoses. En la comarca de Camp de Túria l'aigua subterrània és utilitzada principalment per al proveïment residencial i industrial i per a regadiu.
  
La zona presenta un risc de grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, Per la qual cosa hauran d'adoptar-se mesures preventives en fase d'urbanització i funcionament que eviten l'abocament d'aigües residuals, productes contaminants o residus incontrolats al terreny.
  
La zona d'actuació no està afectada per risc de subsidència i col·lapse. El risc sísmic relatiu d'aquesta és mitjà-baix.
  
3. La vegetació existent en la zona d'estudi està composta per cultius de regadiu, predominant el cultiu de cítrics. Intercalats entre els camps de tarongers apareixen alguns cultius de secà i alguns erms.
  
Són terrenys transformats per a l'aprofitament agrícola d'aquests on la vegetació actual no coincideix amb la vegetació potencial de la zona, que segons l'estudi d'impacte ambiental seria la corresponent a la sèrie termomesomediterrània xativí sec-subhumida basòfila de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmetum), l'etapa madura de la qual es correspon amb un bosc de carrasca (Quercus rotundifolia) amb la que poden conviure la garrofera (Ceratonia Siliqua) i l'ullastre (Olea europaea subsp. sylvestris).
  
En relació amb la fauna que habita en aquests camps, se citen algunes de les espècies característiques d'aquest ecosistema, i es conclou que es tracta d'espècies animals adaptades a ambients transformats i adaptada a la presència humana derivada dels cultius confrontants i del polígon Industrial l'Oliveral.
  
4. No s'aporta informació sobre l'origen del subministrament d'aigua potable al parc logístic ni dels cabals necessaris per a atendre la demanda requerida. Únicament s'aporta informació gràfica sobre el traçat de la xarxa de subministrament existent i el punt de presa de la xarxa d'abastiment del parc logístic.
  
5. La fitxa de planejament del sector fixa com a condició per al desenvolupament d'aquest que l'instrument de planejament que desenvolupe l'ordenació detallada haurà d'avaluar la necessitat una estació depuradora d'aigües residuals i, si és el cas, la millor ubicació per a aquesta.
  
Es proposa l'execució d'una xarxa de drenatge d'aigües pluvials que dirigisca les aigües recollides a les basses executades al sud el parc. Des d'ací, les aigües pluvials seran bombades a través d'un col·lector que discorre pel viari del polígon de l'Oliveral per a l'abocament d'aquestes en la rambla del Poyo.
  
6. En relació amb la gestió dels residus generats, es proposa la implantació d'un sistema de recollida selectiva de fems.
  
7. Pel que fa a la climatologia de la zona, resulta necessari parlar del règim publiomètric i dels vents dominants, especialment per la relació d'aquests amb determinats riscos ambientals i amb l'afecció a altres zones del territori.
  
Les precipitacions anuals se situen al voltant dels 400 mm, i destaca el màxim publiomètric a la tardor i un segon a la primavera. Les pluges intenses caigudes en curts períodes de temps poden provocar inundacions al sud de l'àmbit d'estudi i en zones aigües avall del barranc de Pozalet, que discorre al sud d'aquest.
  
El llit del barranc de Pozalet desapareix al sud de l'àmbit del Pla especial, una vegada ha creuat el bypass, i reapareix aigües avall de l'autovia A-3. Aquest fet origina que es produïsquen inundacions en la zona que hauria d'ocupar el llit d'aquest barranc, al nord del polígon de l'Oliveral, i aigües avall d'aquest, afectant altres termes municipals. El PATRICOVA reconeix l'existència de risc d'inundació, amb distints graus, en la zona on desapareix el llit del barranc de Pozalet, al nord del polígon industrial de Quart de Poblet, als voltants del barranc del Poyo, i parcialment en els termes municipals d'Aldaia, Alaquàs i Xirivella. També preveu com a actuació estructural, identificada amb la clau EVC 19+, l'execució de la canalització integral del barranc del Poyo, incloent els barrancs de Pozalet i del Gallego.
  
El Pla especial preveu la construcció d'una gran bassa longitudinal amb direcció est al sud de l'actuació, que actua com a receptor de les aigües pluvials recollides en el sector, evitant el seu abocament per escorriment a altres zones del territori i emmagatzemant el volum d'aigua recollit perquè s'infiltre al terreny. Aquesta bassa se situa en terrenys on està previst executar la canalització del barranc de Pozalet, de manera que quan es duga a terme el projecte d'aquest la infraestructura ara executada passarà a formar part de l'esmentada canalització. La bassa construïda es divideix en dues parts que es comuniquen entre si per un calaix de formigó sobre el qual s'ha construït l'accés al parc.
  
El règim de vents a la Comunitat Valenciana es caracteritza per l'alternança estacional, ja que a la tardor i hivern predominen els vents de component oest i a la primavera i estiu els de component est. El sector proposat s'emplaça al nord del polígon industrial l'Oliveral i a l'est del bypass, envoltat de parcel·les agrícoles. Al nord del parc logístic hi ha un grup de cases unifamiliars en sòl no urbanitzable, que formen un disseminat residencial. El Pla especial preveu la implantació d'activitats productives que generen emissions atmosfèriques i acústiques, que puguen sumar els seus efectes als ja generats pel polígon industrial l'Oliveral i el trànsit rodat de l'autovia. No obstant això, en fase d'obres s'han d'extremar les precaucions per a evitar afeccions a la zona residencial situada al nord, a la circulació de vehicles al Bypass, i als cultius de les proximitats.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental analitza la qualitat visual i la fragilitat del paisatge. Defineix el paisatge com un reticulat d'escassa naturalitat, a causa del tipus de parcel·lació agrícola de la zona, a la proximitat d'aquest al nucli industrial confrontant, i a la presència en la zona de grans infraestructures de la xarxa de carreteres, la línia del ferrocarril, i de la xarxa elèctrica. En conseqüència, i unit a la morfologia del terreny, la zona presenta una bona capacitat d'acollida per a l'actuació proposada.
  
9. El Pla especial en el conjunt d'aquest afecta els termes municipals de Riba-roja i Loriguilla. A Loriguilla predomina el sector econòmic primari, mentre que a Riba-roja predomina el sector secundari sobre els altres dos.
  
10. Es realitza una descripció dels impactes ambientals produïts sobre els distints elements del medi. Es proposen mesures protectores, correctores i compensatòries encaminades a minimitzar o eliminar els impactes ambientals produïts. Finalment, l'estudi d'impacte ambiental considera el Pla especial compatible des del punt de vista ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacto ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial modificatiu amb expedient d'homologació de la II fase del parc logístic de Riba-roja (València), promogut per la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
- En el procés d'avaluació ambiental s'estableix una reserva a favor de l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat en relació amb la solució proposada per a la recollida i abocament de les aigües pluvials a la bassa projectada, i el posterior bombament d'aquesta a la rambla del Poyo, i la necessitat o no de redactar un estudi d'inundabilitat de zona.
  
- En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua potable, xarxa de sanejament d'aigües residuals i de pluvials, residus, energia i transport). No obstant això, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
- S'haurà d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme informació sobre l'estació depuradora que tractarà les aigües residuals generades en el parc logístic de Riba-roja, i acreditar la capacitat d'aquesta per a depurar la totalitat del cabal generat per l'actuació.
  
- Pel que fa a la gestió de residus:
  
Les restes vegetals generades despreses de la tala de l'arbratge seran gestionades per empreses autoritzades, i queda prohibida la crema in situ d'aquestes.
  
Els residus inerts generats seran traslladats mitjançant camions tancats a un abocador autoritzat.
  
Es proposa la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació.
  
S'haurà d'identificar el gestor autoritzat dels residus sòlids urbans que es generaran en el parc.
  
- En coherència amb allò que s'ha expressat en el condicionat de la declaració d'impacte ambiental de la primera fase del parc logístic de Riba-roja, la zona verda projectada a l'oest i a l'est del parc haurà de fer-se extensiva al límit nord d'aquest, perquè actue com a zona de transició entre el parc logístic i els terrenys adjacents, on hi ha una xicoteta zona residencial. Les característiques de l'esmentada zona seran les mateixes que les descrites per a la zona verda de la fase I, és a dir, s'optarà per la plantació de pi blanc (Pinus halepensis) i carrasques (Quercus rotundifolia) en una proporció de 90% i 10% respectivament. La separació entre exemplars serà d'uns 6 m, i l'enjardinament es completarà amb altres espècies com a arç negre (Rhamnus lycioides), llentiscle (Pistacia lentiscus) i aladern (Rhamnus alaternus).
  
- S'hauran d'adoptar mesures preventives per a garantir la conservació d'aquelles restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció que puguen aparéixer en la zona durant la realització dels moviments de terres previs. No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
- Les modificacions al traçat dels camins ramaders afectats, assagador d'Aragó i sendera de Carasols, hauran de ser informades i autoritzades per la Direcció General del Medi Natural, en els termes que preveu la Llei 3/1995, de camins ramaders, amb anterioritat a l'aprovació del pla parcial, projecte d'urbanització i projecte de reparcel·lació.
  
- S'haurà de completar el Programa de vigilància ambiental presentat descrivint el tipus de seguiment a realitzar, principalment en la fase d'urbanització del parc logístic, definint aquells indicadors ambientals objecte de vigilància com també el tipus i el nombre de controls que s'ha de realitzar. El programa de vigilància ambiental haurà de recollir el tipus de controls a realitzar sobre la qualitat de les aigües pluvials abocades a la bassa receptora i bombades a la rambla del Poyo, ja que l'actuació proposada està inclosa en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 241/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: RECYCLING GANDIA SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Polígon industrial la Planissa. Llocnou de Sant Jeroni. València.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran en l'exterior de la nau per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La nau prevista serà porticada amb coberta a dues aigües formada per 5 pòrtics de 20 m de llum separats a una distància de 5 m, la qual cosa permet disposar de 400 m² de superfície útil distribuïts en les dependències següents:
  
- Zona de recepció:10 m²
  
- Zona de descontaminació: 60 m²
  
- Lavabos i vestidors: 14 m²
  
- Oficina: 16 m²
  
El pati resultant que circumda la nau es destinarà a emmagatzemar els vehicles, components i ferralles descontaminades, i el terreny es tancarà amb blocs de formigó.
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 de setembre de 2004, l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament Llocnou de Sant Jeroni.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 173, de data 22 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La parcel·la on es pretén situar l'activitat es troba sense cultivar, rodejada per naus industrials, on la vegetació arvense nitròfila marginal de cultius típica de zones fortament antropitzades és la predominant.
  
En definitiva tant la fauna com la flora presents en la zona no tenen caràcter específic, i més aviat són espècies comunes a tota la província.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
- A l'efecte de corregir l'impacte visual que puga produir, es plantaran en tot el perímetre de la parcel·la arbustos que formen un tanca o xiprers.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:
  
- Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.
  
- Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per RECYCLING GANDIA, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i tenir cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
3. Dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni.
  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o d'aquells que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.
  
5. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
6. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
9. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 3/03-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benimodo
  
Promotor: Ajuntament de Benimodo
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Benimodo (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Benimodo es troba situat en la comarca de la Ribera Alta, província de València, entre els termes municipals de Carlet, l'Alcúdia i Tous. Posseeix un enclavament aïllat denominat partida del Ressalany, situat entre els termes municipals de Guadassuar, Masalavés, Alberic i la Garrofera d'Alzira.
  
Les principals xarxes de comunicació que permeten la connexió amb els termes municipals confrontants són la carretera CV-546 i CV-5470, ambdues gestionades per la Diputació de València, i connectades a la CV-50 exterior al terme municipal de Benimodo. Altres infraestructures destacables en el terme municipal són el canal Xúquer-Túria que travessa el terme municipal de sud a nord, la Séquia Reial del Xúquer en l'enclavament del Ressalany, la Séquia de la Reva i una extensa xarxa de canals de reg. Així mateix, hi ha una conducció de gas gestionada per l'empresa Enagas que creua el terme municipal de sud a nord i línies elèctriques de 400 i 220 KVA que travessen el terme municipal de Benimodo de nord a sud.
  
Entre els elements de major interés existents en el terme municipal es troben la zona humida denominada Naixement del riu Verd inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana situada en l'enclavament denominat Ressalany del terme municipal de Benimodo, els llits naturals, hi destaquen el riu Sec, riu Verd, els barrancs del Saboner, del Salt, de la Sénia, de Pusa, de Mariquita i del Vaquero, i els camins ramaders denominats sendera del Apeador i de la Sénia d'amplària legal 20,89 m, sendera de Catadau a Alberic d'amplària legal 20,89 m i sendera de l'Estepar a l'Alcúdia, d'amplària legal 20,89 m. Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic, en l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat una alqueria medieval àrab i l'església Parroquial com els principals elements arqueològics i etnològics de què disposa Benimodo, ambdós situats en el nucli urbà.
  
El principal ús existent en el terme municipal és l'agrícola, que ocupa aproximadament el 77% del terme, i és el principal tipus de cultiu el regadiu on destaquen els cítrics, seguits de caquis i bresquillera. El 13% del sòl agrícola es dedica al cultiu d'hortalisses, relegant-se els cultius de secà a un escàs 2% de sòl agrícola. En menor grau però amb superfícies que suposen una miqueta més d'un 12% del terme municipal es troba l'ús forestal, principalment localitzat en l'extrem occidental del terme municipal, en les denominades Llomes del Truch. Finalment, l'11% de la resta del terme municipal es troba ocupat per usos improductius, rius i erms.
  
Amb el model territorial proposat en el Pla general es pretén expandir l'ús residencial i industrial de forma moderada en l'entorn més immediat al sòl urbà actual. El principal factor limitant amb el que es troba el model proposat és que part dels sòls urbanitzables prevists es troben afectats per risc d'inundació.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
- Sòl urbà 419.286 m²
  
- Sòl urbanitzable:
  
- Residencial 71.018 m²
  
- Industrial 181.607 m²
  
- Sòl no urbanitzable:
  
- D'interés agrícola 8.212.316 m²
  
- De protecció agrícola 1.366.173 m²
  
- Comuna reserva recursos d'interés comunitari 1.064.558 m²
  
- Protecció riberes i llits i zones humides 390.441 m²
  
- Conca afecció de zona humida 933.805 m²
  
L'abastiment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en el terme municipal de Carlet. Les aigües residuals urbanes es condueixen a una depuradora situada en el terme municipal de Benimodo, la qual es troba fora de funcionament. L'entitat de sanejament d'aigües residuals de la Conselleria d'Infraestructures va realitzar un projecte d'una nova EDAR i els corresponents col·lectors que donara servei a Carlet i Benimodo. Aquest projecte va obtenir estimació d'impacte ambiental acceptable amb condicions en data 3 d'abril de 1995, entenent que amb l'entrada en funcionament d'aquesta es donarà solució als problemes existents de depuració d'aigües. Els residus sòlids urbans, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, són recollits i transportats per una contracta a la planta de tractament instal·lada en el terme de Guadassuar. Respecte als residus sòlids inerts s'hi indica que no existeix en el terme municipal cap abocador autoritzat per a aquests, i han sigut clausurats diversos abocadors il·legals en els últims anys.
  
La zona est del terme municipal, que inclou gran part del nucli urbà i alguns dels sòls urbanitzables prevists en el Pla general, es troba afectada per risc d'inundació amb nivells de risc 1, 3 i 6 segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), planejament de rang superior vinculant en l'elaboració del Pla general. En l'enclavament el Ressalany també hi ha risc d'inundació amb nivell de risc 5.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 13 de gener de 2003 l'Ajuntament de Benimodo va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte de Pla general d'ordenació urbana, entre el contingut del qual es trobava l'estudi d'impacte ambiental, i expedient administratiu.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4156, de data 27 de desembre de 2001, en el diari Levante, de data 8 de gener de 2002 i en el tauler d'anuncis municipal, i s'han presentat quatre al·legacions respecte d'això, segons consta en el certificat emés per la secretària general de l'Ajuntament de Benimodo.
  
De les al·legacions presentades, les úniques que són de caràcter ambiental sol·liciten el següent:
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana al·lega que el model territorial triat no ha tingut en compte el PATRICOVA, que no es consideren adequats els emplaçaments proposats per a zona de magatzems i serveis situada al NE del nucli urbà, ni la residencial emplaçada al SE, en ser zones afectades per risc d'inundació i que no hi ha catàleg de béns i espais protegits.
  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe en què indica les competències d'aquest organisme conforme a la legislació del domini públic hidràulic, i és obligada la identificació de les afeccions a llits públics, com també l'obtenció d'autorització per a abocaments d'aigües residuals i pluvials a aquests. També fa menció sobre la consideració dels criteris continguts en el Pla global enfront d'inundacions en la ribera del Xúquer.
  
Ricardo Cabrera Tapia, en representació de Graveras del Rio Magro, SL, al·lega que la classificació proposada en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola en l'extrem NO del terme municipal, on actualment hi ha una activitat d'extracció d'àrids amb declaració d'impacte ambiental favorable emesa per l'antiga Conselleria de Medi Ambient, però sense les preceptives llicències municipals d'obra i activitat, siga reconsiderada i es classifique com a sòl no urbanitzable comú. Amb anterioritat a l'inici de la tramitació d'aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental Ricardo Cabrera Tapia, en representació de Graveras del Rio Magro, SL, va remetre a aquesta Direcció General còpia de l'al·legació presentada a l'Ajuntament en el període d'informació pública.
  
Respecte a les al·legacions presentades, l'Ajuntament informa les mateixes en el sentit següent:
  
- El PATRICOVA en no trobar-se aprovat definitivament en el moment de la redacció del Pla general no s'ha considerat obligatòria la seua inclusió, encara que sí s'ha considerat a nivell orientatiu.
  
- Respecte a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'Ajuntament accepta les al·legacions i indica que incorpora en les normes urbanístiques l'obligatorietat d'obtenir la pertinent autorització de la CHJ per a l'abocament de pluvials i residuals a llit públic.
  
- Respecte a l'al·legació de Graveras del Rio Magro, SL, l'Ajuntament insisteix en el reconeixement de l'al·legant de no disposar les preceptives llicències d'activitat i d'obra i per consegüent l'activitat d'aquest és clandestina, a pesar de disposar d'una avaluació d'impacte ambiental acceptable amb condicions. L'Ajuntament defensa la necessitat protegir l'àmbit on es localitza la pedrera basant-se en la discrecionalitat del planificador per a proposar un determinat model territorial.
  
Aquesta Direcció General respecte a les al·legacions anteriors informa el següent:
  
- El Pla general haurà d'adequar-se al Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, d'acord amb la disposició addicional quarta de la normativa urbanística, en la qual s'indica que els plans generals o les modificacions d'aquests que afecten zones inundables, que es trobaren en tramitació amb anterioritat a l'aprovació del PATRICOVA, hauran d'ajustar-se a aquest amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva.
  
- La pedrera de calcària denominada Rialla va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 5 de febrer de 1993, per part del director general de Qualitat Ambiental. La pedrera no es troba legalitzada en no disposar de la corresponent llicència municipal i de l'autorització prèvia que va denegar mitjançant una resolució el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial en data 17 de febrer de 1997. En aquest sentit l'Ajuntament no pot atorgar llicència a l'activitat sense la corresponent autorització prèvia que concedeix el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial. Així mateix, el fet de disposar d'una declaració d'impacte ambiental favorable no obliga l'Ajuntament a atorgar llicència a l'activitat. El que resulta inexcusable per l'Ajuntament és el model territorial proposat de sòls agrícoles, quan el mateix estudi d'impacte ambiental reconeix que la zona denominada Llomes del Truch són adequades per a ser classificades com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgisticonatural o paisatgisticocultural. Així mateix, com més avant es justificarà, aquesta Direcció General considera que el sòl on es localitza la pedrera i els voltants d'aquesta ha de ser especialment protegit acceptant la compatibilitat de l'ús de la pedrera i sent molt rigorós en la restauració forestal d'aquesta arribat al seu terme. No obstant això, l'Ajuntament és competent per a atorgar o no llicència i ha d'entendre's l'afirmació anterior com una recomanació i no com una imposició.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 24 d'abril de 2003, es va efectuar consulta als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
- Direcció General d'Interior. Servei de Planificació. Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
- Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Els informes sol·licitats van ser contestats, el de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en data 27 de maig de 2003, el Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior, en data 4 de juny de 2003, i la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en data 5 d'agost de 2003.
  
Informes sectorials
  
Informes dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge:
  
La Secció Forestal, Unitat de Camins Ramaders i Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge han emés els informes següents:
  
- Secció forestal:
  
En el terme municipal de Benimodo, objecte de la revisió del Pla general d'ordenació urbana, no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades, i no existeix inconvenient a la classificació proposada en el Pla general per al terreny forestal existent en el terme municipal?.
  
- Unitat de camins ramaders:
  
De la documentació i plans presentats s'ha constatat que en l'apartat 3.14 de la memòria es descriuen correctament, amb les seues amplades i recorreguts, els tres camins ramaders classificats per Ordre de 20 de juny de 1979 (BOE de 8 d'agost de 1979), segons la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE de 24 de març), i que en el Pla B-1 Infraestructures i afeccions, també es grafien els seus traces, segons el pla de classificació.
  
- Unitat d'espais naturals:
  
El terme municipal de Benimodo alberga, en un enclavament disjunt de la resta del terme situat entre Alberic i Massalavés, la zona humida denominada Naixement del riu Verd (Ullals de Benimodo), inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana aprovat per Acord del Govern Valencià de 10/09/02, conforme al que disposa l'article 15 de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
L'esmentada zona està recollida parcialment en la classificació del document com a SNUP zones humides, però sense que s'incloga l'ullal de situació nord-oriental que serveix de límit amb el terme de Massalavés. Ha de revisar-se i incloure's aquest braç amb la mencionada classificació de SNUP.
  
D'altra banda, el sector occidental del terme inclou un sector de caràcter forestal (desproveït això no obstant d'estrat arbori) que apareix grafiat com a SNU d'interés agrícola i com a SNU de protecció agrícola, i ha d'aparéixer com a SNUP especial i destinar-se a reforestació i conservació.
  
L'informe s'emet favorable respecte a la classificació proposada sempre que es tinguen en compte les consideracions exposades.
  
Informe de la Direcció General d'Interior. Servei de Planificació. Conselleria de Justícia i Administracions Públiques:
  
Es transcriuen a continuació les següents consideracions efectuades en l'informe emés per la Direcció General d'Interior:
  
Les modificacions principals que s'aborden en el PGOU sobre l'actual planejament, des del punt de vista de la protecció civil, són la creació de zones urbanitzable situades al nord i a l'est del nucli urbà, les quals són afectades per risc d'inundació. En les fotografies d'aquestes zones annexes a l'informe es pot observar la proximitat d'aquestes al llit. També es creen altres zones urbanitzables al voltant de la resta de nucli urbà i es transforma sòl no urbanitzable especialment protegit en sòl no urbanitzable comú.
  
El risc d'inundació major, es localitza a l'est del terme municipal, com a conseqüència de la proximitat del riu Sec (barranc de Benimodo) i la desaparició del seu llit en la zona denominada l'Estepar. Els nivells de gravetat del risc i la zona afectada han sigut estudiats en el PGOU i es corresponen amb els recollits en la cartografia temàtica de la COPUT i en el PATRICOVA.
  
Segons aquest últim document, els plans generals o les modificacions d'aquests que afecten zones inundables, que es trobaren en tramitació amb anterioritat a l'aprovació del PATRICOVA, hauran d'ajustar-se al mateix amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, la qual cosa afecta la tramitació del PGOU de Benimodo. En aquest sentit resulta preceptiu allò que s'ha indicat en la part normativa del PATRICOVA, especialment l'article 21, sobre el tractament del risc d'inundació en el planejament urbanístic i l'article 22 sobre les limitacions en sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació, que afectaria la creació de les noves zones urbanitzables situades al nord i a l'est del nucli urbà, que en l'actual planejament són sòl no urbanitzable comú.
  
També està previst en el PATRICOVA, la canalització parcial del riu Sec, des de la desaparició d'aquest en la població de Benimodo fins a la carretera N-340, la qual cosa podria pal·liar el problema d'inundació de la zona i permetre la urbanització d'aquest.
  
A banda del risc d'inundació ja indicat, de la documentació estudiada únicament cal indicar l'existència de risc sísmic, en quant que en el municipi de Benimodo són previsibles sismes de grau VI (MSK), amb una acceleració sísmica bàsica de 0,07 g, en la NCSE-94, i de 0,07 g en la NCSR-02. En atendre a l'anterior, serà obligatori el que els projectes d'obres incloguen un apartat d'accions sísmiques, per a la concessió de la corresponent llicència municipal. Així mateix, les construccions a les quals s'aplicarà la norma de construcció sismoresistent (els classificats com de normal i especial importància), hauran de complir els condicionants i limitacions que conté la norma.
  
Les conclusions i propostes efectuades són les següents:
  
Es recomana pel que fa al risc d'inundacions que el PGOU de Benimodo se cenyisca al que disposa el PATRICOVA i no es declaren com a urbanitzables zones inundables o es condicione la urbanització d'aquestes a l'execució de les obres de canalització del riu Sec i a la realització d'un estudi d'inundabilitat detallat.
  
Pel que fa al risc sísmic, es recomana que en el PGOU es recullen en els condicionants i limitacions que sobre l'edificacions conté la NCSR-02, a banda de recordar l'obligació que tot projecte d'obres dispose del seu corresponent apartat d'accions sísmiques, per a la concessió de la llicència municipal.
  
Informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. Conselleria de Cultura i Educació.
  
Es transcriuen a continuació les següents consideracions efectuades en l'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià:
  
Contrastat l'estudi amb les bases de dades de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana, s'ha pogut constatar que al terme municipal de Benimodo estan els jaciments arqueològics d'Alqueria de Benimodo i Mezquita, Puntal del Barranco de les Coves, Coves del Truig i Alteró de la Sénia.
  
L'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al terme municipal de Benimodo inclou dues edificacions: L'església Parroquial i la façana del cementeri de la població. La primera d'aquestes, l'església, juntament amb l'edifici impremta Editorial Ortí es troben recollides en el Catàleg de béns immobles amb nivell de protecció integral i parcial respectivament. Respecte a l'altra edificació, la façana del cementeri, ha de justificar-se la no-inclusió d'aquesta en el catàleg del Pla general o si és el cas la seua incorporació a aquest amb les corresponents mesures de protecció.
  
Els jaciments arqueològics s'hauran de recollir en el Catàleg de béns i espais protegits del municipi, situar-ne l'emplaçament en els plans i generar les mesures de salvaguarda necessàries en la redacció del Pla general d'ordenació urbana.
  
Per raó de l'article 47 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, Els catàlegs de béns i espais protegits, i les seues modificacions, hauran de ser informats per la Conselleria de Cultura i Educació, prèviament a l'aprovació provisional d'aquests d'acord amb la legislació urbanística.
  
Aquells jaciments arqueològics que es troben en sòl no urbanitzable es qualifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció cultural, segons estableix l'article 1 de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.
  
Així mateix, s'hauran de recollir dins del programa de vigilància i mesures correctores la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica en totes aquelles zones que passen de sòl no urbanitzable a urbanitzable.
  
Recordar que en els jaciments arqueològics s'haurà de complir, com a mínim, tot allò que s'ha reflectit en el títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i recordar que la concessió de llicències municipals en terrenys amb jaciments arqueològics en contravenir l'article 62 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià, es considerarà il·legal.
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic que pot veure's afectat per l'ordenació es detallen els següents aspectes.
  
En els inventaris d'aquesta Direcció General figuren set plafons ceràmics devocionals, de gran valor tant històric com artístic, ritual i simbòlic, que han de protegir-se juntament amb les façanes que els sustenten, i de les quals són inseparables.
  
Tampoc consten altres elements de probable valor etnològic, com les construccions agràries, les sénies o sistemes d'extracció i organització de l'aigua, o les construccions rupestres, per tant el PGOU haurà d'abordar tot aquest patrimoni i avaluar-ne la possible afectació.
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic afectat, el Pla general d'ordenació urbana haurà per tant de completar-se amb l'estudi del patrimoni etnològic, del patrimoni industrial i del patrimoni immaterial, segons preveu l'article 2.4 de la Llei d'impacte ambiental i l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, i es remetrà aquest apartat a aquesta Direcció General amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat amb vista a la seua preceptiva avaluació patrimonial.
  
De manera especial ha d'incloure's la protecció dels plafons ceràmics inventariats, com també de la façanes que els sustenten, i de les quals són inseparables.
  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics d'aquesta Direcció General, s'informa favorablement el Pla general d'ordenació urbana de Benimodo sempre que s'atenguen els condicionants patrimonials d'inexcusable compliment dalt referenciats.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:
  
- Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou la zona 27 denominada Naixement del riu Verd.
  
- Xarxa Natura 2000: El terme municipal de Benimodo està inclòs parcialment en l'àmbit de la zona LIC, Ullals del riu Verd, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.
  
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou el terme municipal de Benimodo com a zona amb nivells de risc d'inundació 1, 3, 5 i 6.
  
- Domini públic hidràulic: Els principals llits que solquen el terme municipal de Benimodo són el riu Sec, riu Verd, i els barrancs del Saboner, del Salt, de la Sénia, de Pusa, de Mariquita i del Vaquero. S'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En el terme municipal de Benimodo es troben classificats tres camins ramaders denominats sendera de l'Apeador i de la Sénia, d'amplària legal 20,89 m, sendera de Catadau a Alberic, d'amplària legal 20,89 m i sendera de l'Estepar a l'Alcúdia, d'amplària legal 20,89 m.
  
- Patrimoni cultural: En l'àmbit del Pla general hi ha diversos jaciments arqueològics i etnològics segons l'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura. En l'estudi d'impacte s'han indicat els jaciments arqueològics existents. Aquesta Direcció General ha demanat l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, el qual ha resultat favorable amb condicionants tal com s'ha transcrit en l'apartat anterior.
  
- Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
- El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Benimodo proposa un model territorial que respecta i protegeix alguna de les àrees que presenten valors naturals. S'han de mencionar alguns aspectes del model que mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que no hi ha cap espai protegit que puga considerar-se com a ecosistema sensible o protegible pels valors naturals singulars d'aquest. Cal assenyalar la discrepància que des d'aquesta Direcció General hi ha respecte a l'afirmació anterior, a causa concretament que en l'enclavament el Ressalany es troba el naixement del riu Verd, el qual està inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i que el mateix Pla general protegeix parcialment com a sòl no urbanitzable protecció riberes i llit i zones humides. De la mateixa manera, i coincident amb la zona humida es troba el Lloc d'interés comunitari denominat Ullals del riu Verd, inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquest en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats. Per tot això queda constatada l'existència d'ecosistemes sensibles en el terme municipal de Benimodo. Atés l'informe dels serveis territorials s'ha comprovat que efectivament no tota la zona humida catalogada ha sigut protegida, i s'ha de corregir la delimitació ajustant-se com a mínim als límits establerts en el catàleg.
  
- En el Pla general es proposa una classificació de sòl denominada Conca d'afecció de zona humida, la qual resulta coincident amb la Conca d'afecció indicada en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. No obstant això, revisades les normes urbanístiques de planejament s'observa que no hi ha regulació normalitzada per a aquesta classe de sòl, i es desconeixen els usos permesos i prohibits.
  
- La zona més occidental del terme municipal presenta característiques naturals, en tractar-se d'un relleu muntanyós de xicoteta alçària solcat per barrancs molt encaixats on s'ha observat la presència de baladres en el llit d'aquests i en els marges s'ha desenvolupat un romerar-espartar-coscollar amb llentiscle i margalló. Així mateix, en les vessants als llits destaca la regeneració de Pinus halepensis en observar-se un elevat nombre de brots. La densitat de la vegetació en la zona descrita es considera mitjana i l'alçària variable entre 0,5 i 1 m. En la zona més elevada del relleu muntanyós predomina un romerar intercalat amb coscoll amb una densitat mitjana i alçària aproximada de 0,5 m. L'aflorament del substrat calcari i l'escassa profunditat de sòl indiquen més encara la idoneïtat de la zona per a ús natural i no ús agrícola.
  
- Així mateix, en aquest relleu es troba en explotació una pedrera de calcària denominada Rialla que va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 5 de febrer de 1993 per part del director general de Qualitat Ambiental. La pedrera no es troba legalitzada en no disposar de la corresponent llicència municipal i de l'autorització prèvia que va denegar mitjançant una Resolució el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en data 17 de febrer de 1997.
  
- En el planejament vigent la zona occidental del terme es classifica com a sòl no urbanitzable especialment protegit. En la proposta del Pla general que es tramita es qualifica el sòl com a sòl no urbanitzable d'interés agrícola i sòl no urbanitzable de protecció agrícola, sense que quede argumentada la supressió d'especial protecció que actualment regeix en el planejament. La valoració que es fa des del punt de vista ambiental és que la zona presenta valors naturals que no es troben especialment protegits per la legislació vigent, però que per les característiques d'aquesta anteriorment descrites n'és desitjable i recomanable la conservació i destinar l'esmentada zona a reforestació. Sens dubte, contrasta l'ús proposat en aquesta resolució amb la declaració d'impacte ambiental emesa a la pedrera en el seu dia, però s'ha de tenir en compte que aquests enclavaments que no presenten elevats valors paisatgístics i ecològics són de vegades propicis per a l'explotació de recursos miners, i cal si és el cas destinar la restauració de la pedrera a la recuperació natural de la zona i no a la transformació agrícola que resulta absolutament inapropiada en l'esmentada zona.
  
- S'ha de tenir en compte que l'admissió o no de la pedrera correspon a les administracions que autoritzen aquesta en el procés de tramitació. La declaració d'impacte ambiental no és un acte administratiu que autoritze, en conseqüència serà l'Ajuntament, Conselleria d'Indústria i Conselleria de Territori i Habitatge en el seu procediment d'autorització prèvia els que hagen d'autoritzar la pedrera si procedeix. Des d'aquesta Direcció General dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del Pla general es considera que pot admetre's l'ús de pedrera en la zona occidental del terme municipal de Benimodo, sempre que es complisquen els condicionants de la declaració d'impacte ambiental d'aquesta i la restauració es faça mitjançant reforestació recuperant el valor natural de la zona.
  
- Els ús dominants, permesos i prohibits per a les classificacions de sòl no urbanitzable d'interés agrícola i sòl no urbanitzable de protecció agrícola descrits en les normes urbanístiques són iguals, i no es troba cap justificació en la distinció de les dues classificacions de sòls agrícoles.
  
- La zona oriental del terme municipal i el naixement del riu Verd en l'enclavament el Ressalany es troba afectat per risc d'inundació conforme a la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, en ser la valoració d'aquest que les limitacions no es consideren estrictes per als usos urbanístics i agrícoles. S'ha de tenir en compte que hi ha el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, en el qual per la disposició addicional quarta de la normativa urbanística, els plans generals o les modificacions d'aquests que afecten zones inundables, que es trobaren en tramitació amb anterioritat a l'aprovació del PATRICOVA, hauran d'ajustar-se al mateix amb caràcter previ a l'aprovació definitiva d'aquest. En conseqüència, el Pla general que es tramita ha de complir el PATRICOVA i per tant els sòls no urbanitzables segons el planejament vigent afectats per risc d'inundació no poden ser reclassificats a urbanitzables, segons l'article 22.1 de la normativa del PATRICOVA, llevat que hi haja un estudi d'inundabilitat específic, que siga aprovat per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, que justifique que els riscs d'inundació identificats en el PATRICOVA són distints, i hi ha àrees no inundables que afecten els sòls no urbanitzables que pretenen reclassificar-se.
  
- Un altre dels principals problemes ambientals que es troben en el terme de Benimodo és l'elevat risc a la contaminació d'aqüífers, per l'alta permeabilitat de sòls, i es proposen com a mesures correctores en l'estudi la depuració de totes les aigües residuals i controlar els nivells d'utilització de productes fitosanitaris i adobs nitrogenats en els cultius de la part oriental del terme. No es proposa una metodologia i tampoc s'estableixen mesures en l'entorn del naixement del riu Verd considerat possiblement com la zona més sensible del terme municipal.
  
- En l'estudi d'impacte ambiental es menciona que en els últims anys s'han clausurat diversos abocadors il·legals d'inerts, sense que en l'actualitat el municipi dispose d'un lloc autoritzat i reglamentat per a aquest tipus d'abocaments. S'observa en la documentació que no s'efectua reserva de cap sòl per a la localització d'un abocador inert o si no n'hi ha d'una planta de transferència, exigència aquesta que han de complir tots els municipis conforme al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, en tant que no entre en vigor el Pla zonal de residus corresponent a les zones X, XI i XII en el qual es troba el municipi de Benimodo.
  
- Respecte al tractament i gestió de residus sòlids urbans, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, que són recollits i transportats per una contracta a la planta de tractament instal·lada en el terme de Guadassuar, sense que es justifique la idoneïtat de la planta per a albergar l'increment de residus que es generen amb el desenvolupament del Pla general.
  
- En el terme municipal de Benimodo es troben classificats tres camins ramaders denominats sendera de l'Apeador i de la Sénia, d'amplària legal 20,89 m, sendera de Catadau a Alberic, d'amplària legal 20,89 m i sendera de l'Estepar a l'Alcúdia, d'amplària legal 20,89 m. En el Pla general hi ha grafiat en el pla d'ordenació estructural B.1 els camins ramaders amb els amples legals d'aquests.
  
Els camins ramaders classificats en el terme municipal de Benimodo han sigut identificats pel seu nom i amplària legal en el document corresponent a les normes urbanístiques, establint-se una regulació dels usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders. No obstant això, s'indica que la competència sobre els camins ramaders correspon al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, havent de corregir l'article 3.15, en haver sigut transferides les competències i correspondre-li aquestes a la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- Respecte al tractament de les aigües residuals, en l'actualitat les aigües residuals urbanes es condueixen a una depuradora situada en el terme municipal de Benimodo, la qual es troba fora de funcionament. L'entitat de sanejament d'aigües residuals de la Conselleria d'Infraestructures va realitzar un projecte d'una nova EDAR i els col·lectors d'aquesta que donara servei a Carlet i Benimodo. Aquest projecte va obtenir estimació d'impacte ambiental acceptable amb condicions en data 3 d'abril de 1995, entenent que amb l'entrada en funcionament d'aquesta es donarà solució als problemes existents de depuració d'aigües, ja que es preveu la connexió de les aigües residuals urbanes i industrials amb la nova EDAR.
  
- L'abastiment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en el terme municipal Carlet, no obstant això es desconeix si hi ha recurs suficient per a proveir els desenvolupaments urbanístics prevists en el Pla general.
  
- Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic en l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat una alqueria medieval àrab i l'església Parroquial com els principals elements arqueològics i etnològics que disposa Benimodo, ambdós situats en el nucli urbà. La Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, estableix l'obligatorietat d'obtenir informe favorable vinculant de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic. Aquesta Direcció General ha demanat aquest informe el qual s'ha emés favorable amb condicions, les quals han de ser omplides amb anterioritat a l'aprovació definitiva conforme a l'informe demanat i que s'ha incorporat en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament. No obstant això, aquest programa no estableix els indicadors ambientals que permeten avaluar l'impacte, els valors llindars, freqüència del control ambiental i mesures a adoptar en cas de ser necessari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benimodo (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La totalitat de la zona humida inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana ha de ser qualificada com a sòl no urbanitzable protecció riberes i llit i zones humides conforme a l'informe emés per la Unitat d'Espais Naturals dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. La zona occidental del terme municipal, denominada Llomes del Truch, haurà de ser classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors naturals i es destinarà aquesta a usos de conservació i reforestació, no sent admissibles les qualificacions proposades en el Pla general, en considerar-se incompatibles noves transformacions agrícoles. Els límits del sòl no urbanitzable d'especial protecció que es proposa hauran de coincidir amb la línia de separació entre els cultius actualment existents en la zona central del terme municipal i la zona amb vegetació natural situada a l'oest de l'anterior. Els cultius existents aïllats per àrees naturals hauran d'incloure's dins del sòl no urbanitzable d'especial protecció i es permetrà el manteniment d'aquests però no la seua ampliació. En conseqüència, s'inclourà en les normes urbanístiques la nova classificació de sòl on s'indique els usos permesos i prohibits d'acord amb a l'article nové de la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
3. L'Ajuntament determinarà la viabilitat o no de la pedrera Rialla en la zona de les Llomes del Truch. En el cas que fóra acceptada, s'indicarà en les normes urbanístiques la compatibilitat d'aquesta amb la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i exigirà en la seua restauració la reforestació i no admetrà noves transformacions agrícoles. Si no s'accepta la pedrera per l'Ajuntament es procedirà a la paralització i tancament d'aquesta, amb les sancions oportunes, i haurà de restaurar mitjançant reforestació.
  
4. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva s'haurà d'elaborar un estudi d'inundabilitat que haurà de ser aprovat per l'òrgan administratiu competent del PATRICOVA. De l'esmentada tramitació s'haurà de determinar si procedeix o no la reclassificació dels sòls urbanitzables que puguen veure's afectats per risc d'inundació i s'establiran les limitacions pertinents d'usos en sòl no urbanitzable amb risc d'inundació, incorporant-se les determinacions que sorgisquen en la normativa urbanística del Pla general.
  
5. S'establirà una reserva de sòl per a localitzar un abocador per a residus sòlids inerts o si no n'hi ha una planta de transferència de residus, de tal forma que es complisca el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
6. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, quedaran lliures en tota l'amplària d'aquests d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels ramats, havent de ser respectades en tot el seu traçat i amplada, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Es modificarà l'article 3.15 de les normes urbanístiques indicant que la competència sobre els camins ramaders correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge i no al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
7. En les normes urbanístiques es desenvoluparà una normativa específica per al sòl no urbanitzable de conca d'afecció de zona humida, en el defecte de la qual es regularan per l'article 9 de la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
8. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus, la capacitat de depuració i correcta gestió de les aigües residuals generades i el subministrament d'aigua en el terme municipal, abans de l'aprovació definitiva.
  
9. Es compliran els condicionants de l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que resulta vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
10. S'elaborarà un programa de vigilància ambiental, el qual haurà de ser controlat pel mateix Ajuntament i s'emetrà un informe anual a aquesta Direcció General.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 389/02-AIA
  
Títol: Legalització d'una explotació porcina d'encebament
  
Promotor: María Victoria Guardiola Monserrat
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Polígon 51, parcel·les 50 i 35, del terme municipal de Traiguera (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per dues naus de 350 i 605,9 m², amb coberta a una aigua, amb capacitat total per a albergar 1.000 porcs d'encebament.
  
L'activitat consisteix en l'engreixament de porcs, des que entren en l'explotació amb uns 20 kg de pes viu, fins a aconseguir els 90-100 kg, moment en què es destinen a l'escorxador, i es realitzen 2-3 cicles/any.
  
Es disposa de fossa de cadàvers, per a la retirada de les baixes que es produeixen en l'explotació.
  
Es generen 2.150 m³ de purí/any, que queda retingut en fosses i bassa de purins, fins a passar a camps de cultiu on s'utilitzarà com a adob orgànic.
  
Com a mesures higienicosanitàries adaptades en l'explotació, està la de disposar de llatzaret, gual sanitari a l'entrada, de manera que es desinfecten les rodes dels vehicles que hi accedisquen, tanca perimetral i tela mosquitera en finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca l'accés de vectors.
  
La capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació haurà de ser com a mínim de 3 mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Les parcel·les on s'ha declarat que s'hi aplicarà purí es recullen a continuació:
  
polígon 1, parcel·la 138, polígon 15, parcel·la 12, polígon 21, parcel·la 60, 70, polígon 27, parcel·la 157, polígon 29, parcel·la 103, polígon 31, parcel·la 394, polígon 32, parcel·la 122, 228, 229, 234, polígon 33, parcel·la 381, polígon 48, parcel·la 193, polígon 50, parcel·la 13, polígon 54, parcel·la 50, polígon 54, parcel·la 63, polígon 56, parcel·la 66, 184, 187, polígon 57, parcel·la 84, polígon 74, parcel·la 33, polígon 81, parcel·la 6, Polígon 48, parcel·la 346, 348, polígon 53, parcel·la 67, polígon 57, parcel·la 125, polígon 48, parcel·la 269, 410, polígon 56, parcel·la 228, polígon 51, parcel·la 32, 28, 50, polígon 3, parcel·la 12, polígon 52, parcel·la 22 polígon 84, parcel·la 2, polígon 96, parcel·la 65, 86.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 5 de novembre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 82, de 9 de juliol de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de gener de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa a contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius.
  
En data 13 de novembre de 2003 el promotor tramita un nou estudi d'impacte ambiental, en el que es detecten deficiències, per la qual cosa se sol·licita novament ampliació a la documentació, en data 2 de febrer de 2004, referent als apartats següents:
  
- Eliminació de residus orgànics. Basant-se en el Reial decret 324/2000, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, l'explotació ha de disposar de bassa de purí, encerclada i impermeabilitzada, amb autonomia per a 3 mesos. Haurà de presentar càlcul de la capacitat de la bassa de purins, tal com exigeix la legislació vigent, a més de plànol de situació, dimensions i característiques que la definisquen. Aquest càlcul no es podrà veure afectat per la reducció del volum de purins generat causada per pèrdues per volatilització del nitrogen amoniacal, tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental, ja que no es presenta documentació que ho justifique i no coincideix amb el procés real. També s'indicarà en l'estudi d'impacte ambiental el sistema d'evacuació del purí des de les fosses de l'interior de la nau fins a la bassa d'emmagatzemament (amb plànols, dimensions i característiques).
  
- Tractament previ dels residus orgànics. Es detallarà el tractament superficial a què se sotmet el purí, que menciona l'informe sobre impermeabilitat de les fosses i bassa recollit en l'estudi d'impacte ambiental. Si això no és possible, es proposarà com a mesura de correcció ambiental, un tractament dels purins per a reduir la càrrega contaminant i millorar les característiques d'aquests com a adob orgànic, previ a l'aplicació d'aquests en camp. Haurà de descriure amb detall el tractament triat, instal·lacions necessàries i característiques del purí tractat.
  
- Autorització firmada dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí. S'haurà d'adjuntar documentació que acredite el consentiment dels propietaris de la parcel·les per a incorporar el purí en aquestes, a més de plànol cadastral i cèdula de propietat corresponent, i indicar per a cada parcel·la el tipus de cultiu, necessitats i pla d'abobament. No s'acceptaran parcel·les abandonades que no s'exploten agrícolament. La superfície agrària serà suficient per a no sobrepassar una aportació de nitrogen de 170 kg/ ha i any, tal com es fixa en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats de fonts agràries.
  
L'ampliació sol·licitada es rep en data 24 de maig de 2004, inclou la informació següent:
  
- S'aporta la justificació de parcel·les on s'aplicarà purí com a adob orgànic, que suma un total de 42,33 ha.
  
- Es realitzarà tractament microbiològic del purí de manera que es disminuïsca el problema d'olors, disminuïsca la seua càrrega contaminant i millore les propietats d'aquest com a adob orgànic.
  
- La capacitat d'emmagatzemament de purins és de 565,9 m³, superior a l'exigida pel Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, que estableix una autonomia com a mínim de tres mesos.
  
En el segon estudi d'impacte ambiental presentat, es declara que els cadàvers que es produeixen en l'explotació es destinen a una caseta municipal de recollida de cadàvers.
  
La capacitat d'emmagatzemament de purí no queda clarament justificada, ja que d'una banda, el primer i segon estudis d'impacte ambiental presentats indiquen que la capacitat total és de 230 m³. En l'última ampliació presentada s'indica que la capacitat total és de 565,9 m³, per la qual cosa haurà de quedar tècnicament justificat, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, la capacitat real d'emmagatzemament de purins en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de les següents mesures correctores:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren a l'explotació o n'isquen en l'accés a aquesta, com també sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclament de l'explotació (tanca perimetral) i sistema de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries de protecció del medi ambient.
  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu de l'explotació.
  
- Pediluvis, o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de bassa de fem encerclades i impermeabilitzades, naturament o artificialment que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'interés, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, ametlers i garroferes.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la gestió inadequada dels purins i l'aire, per emissió d'olors associades principalment als purins, tant en l'explotació com en camp.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Tot i que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs un apartat titulat Identificació d'impactes i valoració, la falta de rigor tècnic i l'escassa coherència d'aquest, fa que no es considere acceptable.
  
Els impactes més rellevants ocasionats en la fase d'explotació es redueixen a l'ocasionat sobre el sòl, per contaminació associada a una gestió inadequada de purins; sobre l'aire, per emissió d'olors; sobre l'aigua, per abocaments accidentals o ús inadequat de purins com a adob orgànic.
  
S'han proposat una sèrie de mesures protectores i correctores, encaminades a minimitzar els possibles impactes que puga causar l'activitat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó que al·ludeixen a mesures higienicosanitàries i altres pràctiques d'obligat compliment en l'explotació, entre les quals s'inclou:
  
- Els purins es destinaran a camps de cultiu i s'evitarà l'aplicació els dies plujosos ni sobre sòls gelats.
  
- Es passarà una labor de grada després de l'aplicació d'aquests.
  
El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la seua falta de rigor tècnic, per la falta de concreció i de detall d'aquest, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes a seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per M. Victoria Guardiola Monserrat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Es disposarà de bassa de purins, impermeabilitzada i tancada, de manera que s'evite les filtracions en el terreny. Estarà dimensionada de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar juntament amb les fosses, la producció de purins del menys tres mesos, tot això segons l'article 5U B1 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Amb aquest fi i prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà d'aportar-se davant d'aquesta Direcció General informe tècnic en què s'incloga dades reals (fotos, ...) que verifiquen l'esmentada capacitat.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on albergan els animals, com també de les fosses i bassa de purins.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Tal com es proposa en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la manipulació d'aquests o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquests. Amb quest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de soterrar, preferentment, immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 258/04-AIA
  
Títol: Ampliació planta de cogeneració.
  
Promotor: ARGILA BLANCA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Localització: Partida Foyes Ferraes s/n. L'Alcora. Castelló.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'actual planta de cogeneració mitjançant la duplicació de la potència instal·lada, passant d'un grup turboalternador de 4,95 MWe, a 9.98 MWe amb l'objecte d'augmentar la capacitat de producció de l'atomitzador.
  
L'activitat a què es dedica ARGILA BLANCA, SA consisteix en la fabricació d'argila atomitzada i pols de gres porcellànic, per a la qual cosa disposa actualment d'un turboalternador de gas de 4.95 MWe de potència nominal, el qual alimenta el consum de gasos calents de l'atomitzador per a l'assecament de la barbotina i posterior fabricació de la pols de gres porcellànic i argila atomitzada, amb aquest sistema s'augmentarà el rendiment energètic de la planta, la qual cosa permetrà no sols l'autoabastiment elèctric sinó l'exportació dels excedents a la xarxa.
  
L'ampliació de la instal·lació se situarà dins dels seus terrenys industrials en la zona SO en la secció pròxima on es troba la situació dels atomitzadors, ja que aquest constitueix el punt de consum dels gasos calents de recuperació de la instal·lació de cogeneració.
  
Tramitació administrativa
  
En data 26 de febrer de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de referència.
  
En data 16 de juliol de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre a aquesta Conselleria la còpia de l'anunci del projecte de referència en el BOP de Castelló número 72, de 15 de juny de 2004, i en el DOGV número 4770, de 8 de juny de 2004, juntament amb el certificat que durant el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada per la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la central de cogeneració existent generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Els elements ambientals que es veuran directament afectats seran la qualitat de l'aire, el sòl i l'aigua. Altres factors com la vegetació, la fauna i el paisatge no patiran cap impacte a causa de l'antropització de la zona.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que les accions que poden generar impactes seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions són, per tant, els elements ambientals susceptibles de ser afectats els mateixos del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.
  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass o a través de la xemeneia dels atomitzadors durant el funcionament normal de la instal·lació.
  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del turboalternador, la xemeneia de fuga (bypass) i l'intercanviador de calor aire/oli.
  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de la instal·lació serà mínim, i no es preveu cap alteració sensible apreciable en l'ambient després de la posada en marxa de la central de cogeneració.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
1.) Contaminació acústica. Vibracions.
  
Per a reduir aquest tipus de contaminació s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenen mesures específiques, i per extensió a la resta.
  
Així, el conjunt del turbogenerador (turbina, reductor i generador elèctric) està dins d'un contenidor insonoritzat, muntat sobre la mateixa bancada que les bombes, ventiladors, equips de detecció de fugues, contra incendis, etc.
  
D'altra banda, els conductes d'entrada d'aire per a la combustió, com també per a la refrigeració del generador, estan correctament aïllats de manera que el nivell sonor en qualsevol punt a 1 metre de distància de tots els equips siga el mateix: 85 dB(A). Amb això, el punt de la parcel·la en què està situada la central de cogeneració i la distància d'aquesta a les cases habitades més pròximes, no es transmetran més de 35 dB(A).
  
2.) Contaminació atmosfèrica
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que el gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un gran excés d'aire (300%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables. S'assenyala que durant el funcionament normal de la instal·lació, les emissions garantides dels NOx seran de 180 ppm (per sota de les 300 ppm legalment establides) i les de CO seran de 50 ppm (per sotal de les 500 ppm legalment establides), en compliment amb el que disposa el Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 1.500 mm de diàmetre i una alçària de 21 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels atomitzadors. L'evacuació serà per mitjà d'un ventilador d'aspiració i per la sobrepressió creada per la fuga de la turbina, de manera que conjuntament superaran amb molt, la pèrdua de càrrega en la conducció i en la xemeneia. El diàmetre d'eixida de la xemeneia i l'alçària d'aquesta en cada atomitzador es manté igual a la instal·lació existent.
  
S'hi indica que per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors disposaran del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir del funcionament de l'activitat. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control periòdic de la composició dels gasos enviats a l'atmosfera. Es preveuran preses de mostres en la xemeneia de bypass, estimant-se que serà prou amb un control de les emissions de NOx, CO i partícules, estan dins dels límits prevists.
  
- El nivell de soroll produït per les turbines serà controlat d'acord amb la normativa sobre protecció dels treballadors enfront dels riscs derivats de l'exposició al soroll durant el treball, Reial decret 1316/1989, de 27 d'octubre.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-f) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació de la planta de cogeneració, promogut per l'empresa ARGILA BLANCA, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la inscripció d'aquesta en el registre de xicotets productors de residus perillosos, exposant les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.
  
2. S'haurà d'assegurar l'existència de sistemes de retenció i recollida de possibles vessaments dels olis de lubricació. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
3. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (portes acústiques i amb junta d'estanquitat, obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.). En tot cas, es compliran els límits màxims que apareguen en la legislació vigent, en les ordenances municipals del lloc o en el RAMINP, que asseguraran en tot cas que no es transmeten més de 35 dB (A) a qualsevol dels habitatges o instal·lacions pròxims, o confrontants.
  
4. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible als serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmetnada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.
  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, entenem que hauria de constar de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesurament i assenyalant si compleix la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cadascun dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir la freqüència d'aquest en els focus que habitualment no funcionen (p. e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.
  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, i es comprovarà que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General Qualitat Ambiental, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 15/03-AIA
  
Títol: Línia aèria de mitjana tensió a 20 KV
  
Promotor: IBERDROLA DISTRIBUCIÓN ELÉCTRICA SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia
  
Objecte: Subministrament d'energia elèctrica a una sèrie de xalets privats
  
Localització: Termes municipals de Relleu i Sella
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és el subministrament d'energia elèctrica per a una sèrie de xalets privats inclosos en un pla parcial, que té previst situar a la partida el Muscaret, a Relleu.
  
La línia té l'origen en un suport propietat d'Iberdrola Distribución Eléctrica SA, situat al terme municipal de Sella, que se substituirà per a col·locar un nou suport des del qual s'iniciarà la instal·lació, i finalitzarà en un suport en el qual es realitzarà l'entroncament aeri subterrani per a escometre al futur centre de transformació per a la distribució de l'energia.
  
La longitud de la línia és d'aproximadament 3.386 m, dividida en 28 suports i 27 vans, creuant la carretera CV-770 d'Orxeta a Sella, el llit del riu de Sella i el barranc de l'Almusent.
  
Els suports seran metàl·lics, d'estructures soldades, caragolades i estaran galvanitzades per immersió en calent, amb alçàries entre 12 i 18 m.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 de juliol de 2003 la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de línia aèria a mitjana tensió a 20 KV.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte línia aèria a mitjana tensió a 20 KV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP d'Alacant núm. 125, de data 2 de juny de 2003, i s'hi ha presentat una al·legació per part del senyor José Luis Ros García.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Es passa a continuació a realitzar una síntesi de l'al·legació, en funció dels aspectes ambientals a què fa menció.
  
El senyor José Luis Ros García, com a apoderat de Distribuïdora Elèctrica Relleu al·lega en el seu escrit presentat el dia 26 de juny de 2003 en el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant que, l'autorització de construcció de la línia elèctrica objecte d'aquest projecte ha de ser denegada basant-se en la duplicitat de servei, a causa de l'existència d'instal·lacions elèctriques en la partida rural del Muscaret, fàcilment extensibles en baixa tensió uns 610 m, discorrent sobre sòl contigu a l'urbà, mentre que el projecte objecte d'estudi, el d'Iberdrola, pretén un traçat de 3.386 m, que travessa sòl abrupte de muntanya i afecta sòl forestal.
  
En contestació, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, va presentar un escrit el dia 24 de juliol de 2003 en el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, on manifesta que el projecte: ?no ha de sotmetre's al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en tractar-se d'una línia de distribució d'energia elèctrica, la tensió nominal de la qual entre fases no supera els 132 kV, i a més, no travessa, en tot o en part, cap parc natural o un altre espai natural protegit, mitjançant decret, per la Generalitat Valenciana?.
  
Afirmació que no és del tot certa ja que l'esmentada activitat està subjecta a estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que estableix l'article 63.G: Xarxes i infraestructures de transport d'energia elèctrica, quan no estiguen sotmeses a declaració d'impacte, de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.
  
A més aquesta al·legació guarda relació amb una consideració tinguda en compte en la declaració d'impacte ambiental, de 10 d'abril de 2001, del Projecte d'homologació modificativa, pla parcial i programa d'actuació a la partida el Muscaret de Relleu, la qual va incloure el punt següent:
  
?Atés que el sector pretén connectar els serveis de proveïment d'aigua, energia elèctrica i evacuació d'aigües residuals, amb els existents en el sòl urbà ja desenvolupat, situats a un quilòmetre aproximadament...
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 2 de març de 2004, es va efectuar consulta al Servei Territorial d'Indústria d'Alacant de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, sobre l'autorització atorgada a la Companyia Elèctrica Relleu, amb data 15 de novembre de 2.002, per a proveir la urbanització el Muscaret, informant si l'esmentada autorització condiciona o obstaculitza l'aprovació d'una nova línia de transport elèctrica de les mateixes característiques, destinada al mateix subministrament.
  
En data 29 de març del 2004, es va rebre contestació del Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, on es diu que:
  
L'autorització administrativa atorgada en el seu dia a l'empresa Elèctrica de Relleu, SLU, té l'abast de qualsevol autorització d'instal·lació, la qual, respecte a la Llei 54/1997, no pot tenir la condició d'exclusivitat, per la qual cosa una altra empresa pot donar servei en aqueixa zona.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'article 63.G de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de línia aèria de mitjana tensió a 20 KV, promogut per la Iberdrola Distribución Eléctrica SA.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.