Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5352, del 22-09-2006 (2006/10235)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre la declaració d'Àrea de Rehabilitació Urbànoperifèrica del barri de les Barraques de Carcaixent (València).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5352

Data del DOGV
:   22-09-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/10707


Data del document
:   12-07-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Carcaixent
    * pla d'urbanisme
    * habitatge social
    * zona suburbana
    * renovació urbana

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre la declaració d'Àrea de Rehabilitació Urbànoperifèrica del barri de les Barraques de Carcaixent (València). [2006/10443]  
Antecedents  
Primer. El 22 de juliol de 2005 va entrar en el Registre del PROP de València (entrada núm. 49048) un escrit i diversa documentació complementària de l'Ajuntament de Carcaixent per a la sol·licitud de la declaració d'Àrea de Rehabilitació Urbanoperifèrica del Barri de les Barraques. La direcció territorial remet a aquesta direcció general la documentació mitjançant un comunicat intern de data 2 d'agost de 2005.  
Segon. El barri constituïx una de les tres agrupacions urbanes que, separades en principi del nucli de Carcaixent, apareixen al llarg del segle XIX com a conseqüència del desenvolupament demogràfic i econòmic generat per la implantació del cultiu del taronger.  
Les Barraques va ser creat i habitat per població immigrant que es va assentar a l'eixida del nucli urbà, al costat de l'antic assagador de les Muntanyes de Granada, importantíssim camí ramader de la transhumància en aquells moments, i al llarg del barranc de Sant Antoni o la Rambla. Els seus pobladors subsistien del treball en els camps de tarongers, transformació, plantació, etc., i de l'explotació de les frondoses pinedes i carrascars que llavors rodejaven el nucli urbà.  
L'especial topografia que li brinda el seu assentament sobre la vessant d'un xicotet tossal que descendix bruscament cap al llit del barranc de Sant Antoni, i el particular de les seues edificacions primitives, un conjunt de barraques de fang i palla adossades pels seus laterals, que ha condicionat fortament la morfologia urbana.  
Després de l'incendi patit en 1855, aquestes edificacions antigues que van donar nom al barri van ser substituïdes per construccions més sòlides que van mantindre, en la majoria dels casos, l'estructura original del parcel·lari. Es va tractar per tant, d'una operació de renovació no acompanyada per una redistribució de la propietat del sòl, mantenint-se quasi sense modificacions l'estructura urbana. Atesos els escassos mitjans dels residents, la reconstrucció va ser parcial i progressiva.  
La majoria dels habitatges disposen en la seua primera planta de murs de càrrega a base d'obra o bloc de formigó, amb forjats de biguetes que, a vegades, substituïxen les bigues de fusta del primer forjat. És, per tant, difícil establir l'antiguitat unívoca dels habitatges existents, i es pot afirmar que, encara que l'antiguitat dels edificis és superior als 60 anys, les sobreelevacions i les reformes integrals de caràcter estructural que s'han realitzat en més de la mitat dels immobles corresponen al període 1940 .1970, en particular en l'època dels anys 70.  
En definitiva, després de tot aquest procés, les característiques que definixen l'estructura urbana resultant són el seu alt grau de rebliment, l'estretor i gran longitud dels seus carrers, totes paral·leles, sense connexió transversal, que dóna origen a una trama incompleta d'illes de cases que no es tanquen. Aquest fet, juntament amb l'estretor dels vials, fa que la seua accessibilitat siga extremadament difícil i, en cas de sinistre, d'impossible evacuació o accés de vehicles de socors, és un barri de gran uniformitat tipològica i trama compacta, a base d'edificis unifamiliars de planta baixa i pis.   
Tercer. L'únic equipament existent en l'àrea de rehabilitació és un antic depòsit d'aigua reconvertit en seu de l'associació de veïns. S'ha construït un xicotet jardí i un aparcament públic. D'altra banda, els serveis urbans són precaris. Les carències més importants es referixen al pavimentat de vials i a la xarxa de clavegueram, que presenta constants pèrdues.  
Quart. La situació socioeconòmica del barri és preocupant. Una població envellida, amb situacions pròximes a la pobresa i amb un nivell educatiu molt baix.  
Cinqué. L'àrea proposada coincidix bàsicament amb l'àmbit del Pla de reforma interior de les Barraques, a què se suma la plaça del Sr. Enrique Pelufo i l'aparcament públic del carrer Camí de la Font de la Parra. La superfície total de l'àrea és de 30.770 m². El nombre d'edificis existents és de 250, amb una població de 442 habitants.  
Sisé. Per a promoure la rehabilitació i la regeneració del barri de les Barraques l'Ajuntament de Carcaixent té previst adoptar com a mesures específiques per a incentivar i ordenar la rehabilitació en l'àmbit de l'àrea proposada la següent:  
a) Ajudes en concepte de subvencions municipals a la rehabilitació:  
. En la rehabilitació integral d'habitatges, el 5% del pressupost protegit (màxim 3.005,06 € per actuació) amb un pressupost anual màxim de 15.025 €  
. En la rehabilitació integral de façanes i cobertes, el 10% del pressupost protegit (màxim 1.502,23 € per actuació) amb un pressupost anual màxim de 15.025 €  
b) Bonificacions en l'impost de béns immobles i en l'impost de construccions i instal·lacions:  
. Bonificació del 50% en l'impost de béns immobles, durant 5 anys per a obres de rehabilitació integral.  
. Bonificació del 50% en l'impost de sobre construccions, instal·lacions i obres per a obres de rehabilitació de façanes i cobertes.  
. Bonificació del 50% en l'impost sobre construccions, instal·lacions i obres per a tot tipus d'actuacions tendents a l'adequació o la rehabilitació integral dels immobles destinats a l'ús d'habitatge habitual i permanent.  
c) Bonificacions en les taxes de llicències d'obres i ocupació de vials:  
. Bonificació del 50% en les taxes de llicències d'obres i ocupació de vials quan es tracte de rehabilitació total.  
. Bonificació del 95% en les taxes de llicències d'obres i ocupació de vials quan els titulars de la dita rehabilitació siguen menors de 35 anys o majors de 65 anys.  
. Bonificació del 95% en les taxes de llicències d'obres i ocupació de vials per a la rehabilitació de façanes i cobertes.  
S'observen notables discrepàncies entre les dades referides en el certificat del secretari respecte de l'acord plenari de la dita sol·licitud. Es considera que s'apliquen els de l'acord del ple municipal.   
Seté. El municipi compta actualment amb un pla de reforma interior, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió celebrada el 27 de juliol de 2000 i denominat PRIBA (Pla de reforma interior de les Barraques). Els seus objectius són una millora en les condicions urbanístiques del barri, elevant el seu nivell dotacional i millorant l'accessibilitat i la comunicació interna.  
Huité. El 20 d'octubre de 2005, el Servei Territorial d'Habitatge i Projectes Urbans emet informe, en el qual s'informa que la delimitació de l'àrea proposada es considera homogènia i coherent, i és conforme i adequada per a la declaració d'àrea de rehabilitació urbanoperifèrica.  
Fonaments de dret   
Primer. Conforme al que establix l'article 14 del Decret 81/2006, de 9 de juny, del Consell de desenvolupament de les mesures i ajudes financeres a la rehabilitació d'edificis i habitatges a la Comunitat Valenciana es consideren àrees de rehabilitació urbanoperifèriques aquelles que per la seua situació perifèrica respecte del nucli urbà (...) es plantege un programa d'actuació municipal en què s'incloguen incentius a la iniciativa privada per a la conservació, la rehabilitació i la millora del patrimoni residencial i disposen de planejament adequat, i són criteris per a la seua declaració:  
a) Que la zona es trobe situada en la perifèria de les ciutats de la Comunitat Valenciana o a zones degradades de marcat interés social.  
b) Que es referisca a zones destinades a primera residència.  
c) Que la majoria dels edificis del seu àmbit hagen sigut construïts entre els anys 1940 i 1980.  
d) Que hi haja importants carències d'equipament.  
e) Que la població de la zona que s'ha de rehabilitar estiga constituïda principalment per famílies amb escassos recursos econòmics.  
f) Que concórreguen altres circumstàncies de caràcter social que aconsellen una actuació renovadora.  
Segon. En el mateix article s'indica que la declaració d'àrees de rehabilitació a centres històrics es realitzarà mitjançant una resolució del director general competent en matèria d'habitatge (excepte en municipis de més de 50.000 habitants que resoldrà el conseller) a petició motivada per l'ajuntament, amb un informe previ tècnic corresponent.  
Tercer. Segons el parer d'aquesta Àrea d'Habitatge i Projectes Urbans es complixen tots els supòsits inclosos com a criteris preferents per a la declaració d'àrea de rehabilitació Urbanoperifèrica.  
Quart. La documentació aportada és adequada i suficient i inclou l'informe del tècnic del Servei Territorial d'Habitatge i Projectes Urbans de València.  
Resolc  
Primer  
Declarar l'Àrea de Rehabilitació Urbanoperifèrica del Barri de les Barraques, de Carcaixent, la delimitació de la qual es fixa en plànol adjunt. Aquesta ha de quedar reflectida en uns cartells indicatius segons el Manual d'identitat visual corporativa que ha de col·locar l'Ajuntament segons instruccions d'aquesta conselleria.   
Segon  
Considerar d'aplicació les ajudes establides pels articles 65, 66 i 67 del Decret 81/2006 de 9 de juny, del Consell per a les actuacions protegides que s'efectuen en aquest àmbit.  
Contra la present resolució que posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs contenciós administratiu, davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València, en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació d'aquesta, segons els arts. 8.3 i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Tot això, sense perjudici que puga exercir qualsevol altre recurs que estime oportú.  
València, 12 de juliol de 2006.. El director general d'Habitatge i Projectes Urbans: Bernabé Bueno Miralles.