Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9329, del 02-05-2022 (2022/3370)

RESOLUCIÓ de 28 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona. Expedient (1863950) 116/2017/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9329

Data del DOGV
:   02-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3370


Data del document
:   28-02-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Xixona
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona. Expedient (1863950) 116/2017/AIA. [2022/3370]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863950) 116/0266-BQG.  
Títol: Modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos.  
Promotor: Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
Ref. òrgan substantiu: 079/17 IPPC.  
Localització: partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona (Alacant).  
NIMA: 8780745651.  
  
Antecedents  
Reciclados y Compostaje Pedra Negra, SA, explota una instal·lació de gestió de residus urbans al terme municipal de Xixona. Consta d'una planta de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, i forma part de les instal·lacions previstes en el Pla zonal 7, àrea de gestió A2, de residus de la Comunitat Valenciana, que inclou una planta de valorització de residus urbans (tractament mecànic i biològic) i un abocador de residus no perillosos. Tant la instal·lació actual com l'ampliació projectada estan situades en les parcel·les 25, 26 i 107 del polígon 20 del terme municipal de Xixona.  
  
La mercantil disposa de les resolucions que s'indiquen a continuació.  
Mitjançant la Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de 19 de juny de 2001, es va emetre la declaració d'impacte ambiental (DIA) favorable condicionada del projecte de construcció d'una planta de tractament i un abocador controlat de residus sòlids urbans (expedient 126/9983-MPC), situat al paratge Pedra Negra del terme municipal de Xixona (Alacant), i el promotor del projecte és l'empresa Ingeniería Urbana, SA.  
Per mitjà de la Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de 30 de gener de 2002, es va emetre la DIA favorable condicionada relativa al projecte bàsic per a l'accés a la planta de tractament i depòsit controlat de residus sòlids urbans (expedient 388/2011-GPL), que tenia per objecte l'adequació dels camins d'accés a les necessitats específiques del trànsit de camions previst.  
  
Mitjançant l'Acord del Consell de 26 de juliol de 2001, es va atorgar la DIC al projecte. L'àmbit de la DIC inclou les parcel·les número 25, 26 i 107 del polígon 20 del terme municipal de Xixona. El 25 de març de 2003, l'Ajuntament de Xixona va concedir una llicència municipal d'activitat a la planta.  
La instal·lació disposa d'una autorització ambiental integrada (AAI), mitjançant la Resolució de 31 de gener de 2011, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per a la planta de tractament de residus urbans, i mitjançant la Resolució d'1 de desembre de 2011, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a l'abocador de residus no perillosos. Aquesta instal·lació està inscrita en el Registre d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 545/AA/CV i NIMA 4365009956.  
Mitjançant la Resolució de 31 de maig de 2013 s'autoritza un canvi en la capacitat anual d'eliminació de residus, que augmenta de 100.000 t/any a 125.000 t/any. Mitjançant la Resolució de 3 de gener de 2014 s'actualitza l'AAI a les previsions de la Directiva 2010/75/CE.  
Situació actual de la instal·lació  
La planta de valorització i eliminació de residus no perillosos (principalment d'origen urbà, però amb determinats residus d'origen industrial) compta amb les instal·lacions següents:  
1. Instal·lació de valorització (planta de tractament mecanicobiològic de residus urbans).  
2. Instal·lació d'eliminació mitjançant el depòsit en un abocador (amb una capacitat de 2.577.105 m³ en total): cel·la 1 de 670.050 m³, cel·la 2 de 541.192 m³, cel·la 3 de 721.589 m³ i cel·la 4 de 644.274 m³.  
3. Planta de tractament de residus voluminosos, que permetrà també la trituració de les fraccions vegetals i l'optimització del procés de preselecció.  
4. En l'AAI hi ha una planta mòbil de tractament d'RCD, una instal·lació de tractament de lixiviats i un forn crematori d'animals morts.  
En la instal·lació es diferencien tres àrees:  
1. Àrea de recepció i control, d'aproximadament 2.460 m², en què la major part de la superfície està asfaltada.  
2. Àrea de valorització, que consta de:  
a) Edifici principal de 4.433,50 m² de superfície coberta (tractament mecànic). Edifici annex per a la càrrega dels contenidors amb rebutjos, dirigits a l'abocador. Construcció parcialment situada davall de la volada de l'edifici principal, en el qual es fa la càrrega directa de residus per a la fabricació de CSR (combustible sòlid recuperat) i una altra annexa en la qual s'alberguen instal·lacions auxiliars relacionades amb el triturador de CSR.  
  
b) El tractament biològic i l'afinament es du a terme en dos edificis, amb una superfície coberta de 4.450,5 m² i un biofiltre parcialment situat davall de la volada.  
c) Vestuaris i menjador, de 324,70 m² de superfície.  
d) Oficines i aula ambiental, amb una marquesina per a aparcaments i visites.  
e) Bassa de lixiviats, amb una capacitat de 16.694 m³. Els lixiviats de l'abocador es recullen des de quatre pous d'extracció en cadascuna de les cel·les construïdes. Els llots que es generen en les basses de lixiviats s'extrauen mitjançant bombament, s'entreguen a un gestor autoritzat o s'eliminen en el mateix abocador quan la humitat que contenen ho permet (quan el contingut d'humitat siga inferior al 75 % i es complisquen els criteris d'admissió de la Decisió del Consell 2003/33/CE).  
Bassa de pluvials, amb una capacitat de 15.378 m³.  
Les aigües emmagatzemades s'utilitzen per a regar superfícies i previndre el material pulverulent. La resta s'evapora directament a l'atmosfera.  
Al costat de la bassa de pluvials hi ha un taller, un magatzem de CSR produït, una marquesina de subministrament de combustible, un edifici per al tractament de residus voluminosos d'una superfície de 563,80 m², un llavacotxes, una depuradora d'aigües negres (es tracta d'una instal·lació enterrada que disposa d'una depuradora d'oxidació total).  
3. Àrea d'eliminació que consta de 4 cel·les existents. Segons la documentació aportada (estudi d'impacte ambiental) cap d'aquestes està en l'estat de segellament definitiu. Les terres de cobriment diari s'obtenen, en gran part, dels RCD valoritzats. La resta, s'obtenen de la mateixa excavació de les cel·les i d'aportacions exteriors.  
  
Quant al sistema de recollida de biogàs, s'han executat 71 pous (el número total en l'AAI és de 61 pous). La torxa de cremat del biogàs se situa en una plataforma aïllada, en un contenidor que confronta amb la cel·la 1.  
  
Descripció del projecte  
Descripció de l'ampliació proposada (modificació substancial)  
Les cel·les d'abocament actuals (1, 2, 3 i 4) estan a punt de ser reblides i es pretén una ampliació de l'abocador amb la construcció i l'explotació de dues cel·les d'abocament noves (5 i 6). Cap a l'oest de la instal·lació actual se situarà la cel·la 5 i cap al nord, la cel·la 6. L'ampliació proposada es preveu a l'interior dels límits de les parcel·les esmentades anteriorment.  
L'objecte de la modificació substancial consisteix en l'ampliació de les instal·lacions següents:  
1. Construcció de dos vasos d'abocament nous (cel·les 5 i 6), adjacents als existents, per a residus no perillosos; amb la qual cosa s'obtindria una capacitat d'eliminació de 2.310.390 m³. Per tant, s'amplia la capacitat de la instal·lació d'eliminació (2.577.105 m³ autoritzats i 2.310.390 m³ addicionals). Aquesta capacitat s'assoleix si s'amplia l'ocupació i s'eleva la cota màxima de coronació, respecte de la prevista en el projecte autoritzat (300 msnm) fins a la cota de 318 msnm. Es preveu que aquesta instal·lació puga admetre el rebuig que es genere en la planta de tractament mecanicobiològic en un període de 20 anys. Es manté la capacitat actual d'eliminació autoritzada de 125.000 t/any. Els nous vasos d'abocament ocuparan una superfície de 150.130 m². Les cel·les 5 i 6 s'explotaran mitjançant bales retractilades i rebuig a granel entre els buits i es projectaran capes d'abocament de 4 metres d'altura amb un recobriment de terra de 30 cm. Alternativament, es proposa substituir la terra de recobriment per un material bioestabilitzat fora d'especificació.   
Segons la documentació aportada, amb les noves cel·les previstes en l'ampliació, es donarà continuïtat a la prestació del servei públic de tractament de residus, no només per al Pla zonal 7 A2, sinó també per al depòsit del rebuig de residus urbans, procedents del tractament mecànic en les instal·lacions de Pedra Negra, d'altres municipis i plans zonals que encara no han pogut desenvolupar les instal·lacions associades als seus plans corresponents, com és el cas del Pla zonal 11 A6 del Baix Segura. Tot això d'acord amb les previsions de la planificació estatal i autonòmica en matèria de gestió de residus urbans.  
  
2. Construcció d'una plataforma en la qual se situarà un equip per a instal·lar un sistema d'aprofitament energètic del biogàs produït en l'abocador. El motogenerador proporcionarà una potència elèctrica d'1 MW (instal·lació necessària per a donar suport a les noves cel·les) i una potència tèrmica d'1,1 MW, que s'aprofitarà en l'equip de deshidratació de lixiviats. L'energia calorífica generada en el motorgenerador s'incorpora a un circuit tèrmic amb aigua perquè s'utilitze en l'evaporador. Se sol·licita també la posada en marxa del procés d'evaporació de lixiviats generats en l'abocador, amb una capacitat per a tractar 13.000 m³ anuals de lixiviats. Cal assenyalar que, d'acord amb la normativa en vigor, el contingut en humitat del lixiviat ha de ser inferior al 65 % perquè resulte admissible eliminar-lo a l'abocador. L'evaporació dels lixiviats i la torxa són instal·lacions ja autoritzades en l'AAI, i se sol·licita un canvi d'ubicació i de característiques.  
  
3. Addició del codi LER 180104, residus la recollida i l'eliminació dels quals no són objecte de requisits especials per a previndre infeccions (per exemple, embenatges, buidatges d'algeps, roba blanca, roba d'un sol ús, bolquers), dels residus admesos en la instal·lació.  
A més, l'ampliació comptarà amb les instal·lacions següents:  
Zona d'apilaments per a les terres excedents (se situarà al sud-oest de la bassa de lixiviats, amb una superfície de 9.640 m² per a apilar 50.000 m³ de terres).  
Centre de transformació prefabricat d'1,26 MVA de potència, línia subterrània de mitjana tensió i centre de lliurament normalitzat.  
Nous trams de cuneta perimetral. Nous trams de cunetes interiors de manteniment (són cunetes el traçat de les quals, la destinació i l'orientació depenen de la fase en què s'estiga executant l'abocament). Es preveuen cunetes perimetrals exteriors per a impedir l'entrada d'escolaments des de l'exterior dels vasos, i cunetes internes per a conduir les aigües de pluja a la bassa d'aigües pluvials ja existent.  
Es planteja la instal·lació de piezòmetres nous per a controlar la qualitat de les aigües subterrànies a conseqüència de la instal·lació de les cel·les noves. Se'n preveuen tres nous, a més dels sis existents.  
Instal·lació de pous de biogàs nous (instal·lacions per a la recol·lecció del biogàs produït per la fermentació dels residus de naturalesa orgànica que encara estan entre els rebutjos) i ampliació de la xarxa de conducció de biogàs.  
Per a la captació dels lixiviats es farà un sistema d'extracció i bombament format pels pous d'extracció (un per cel·la) i la canonada de conducció de polietilé d'alta densitat. Els lixiviats acumulats en la bassa es portaran fins a l'equip evaporador, que té una capacitat per a evaporar uns 13.000 m³ anuals de líquid.   
Característiques constructives de les noves cel·les  
Per a dur a terme la cel·la 5 d'ampliació, es projecta una excavació de 205.675 m³, s'utilitzaran en terraplenament i formació del vial perimetral 158.947 m³ i l'excedent de 46.727 m³ s'utilitzarà en el segellament de les cel·les 1, 2, 3 i 4.  
Per a la construcció del vas 6 es projecta l'excavació de 198.675 m³; s'utilitzaran en terraplenament i formació del vial perimetral 176.904 m³ i l'excedent de 21.770 m³ de terres s'utilitzarà en el segellament de la cel·la 5.  
Segons el balanç de terres, en l'excavació només es genera un excedent de 68.497 m³. El volum que es requereix per al segellament és de 262.441 m³ i es projecta aportar des de l'exterior els volums següents: 193.494 m³ per al segellament i 181.454 m³ per a la capa de recobriment diari (es podran obtindre a partir de la valorització d'RCD).  
Es preveu el següent programa d'ompliment de les cel·les: quan comence l'excavació del vas 5, s'enduran les terres excedents per al segellament de les cel·les 1, 2, 3 i 4, i se segellaran les cel·les 1, 2 i 3. Començarà el rebliment de la cel·la 5 utilitzant per a cobrir-la els àrids recuperats d'RCD admesos en la instal·lació o amb terres procedents de l'excavació del vas 6. Pròximament al rebliment de la cel·la 5, s'acabarà l'excavació del vas 6, les terres s'apilaran i s'impermeabilitzarà el vas 6. La cel·la 6 es començarà a explotar pel costat de la cel·la 4 a fi de reduir el temps en què la cel·la 4 roman sense segellar. Al final, se segellarà la part de les cel·les 3, 4 i part de la 6. Se seguirà amb l'explotació de la cel·la 6, s'aprofitaran les terres de l'apilament, s'utilitzaran els àrids recuperats dels RCD o s'adquiriran terres des de l'exterior de la instal·lació.  
Una vegada reblida la cel·la 6 i estabilitzada la massa de residus, es procedirà a segellar-la, amb una aportació de terres adquirides de l'exterior.  
La documentació aportada indica que la construcció i l'explotació de l'ampliació de l'abocador es desenvoluparà en les fases d'ompliment següents:  
Fase inicial (0): Terminació de la cel·la 4 i construcció de la cel·la 5.  
Fase I: Explotació de la cel·la 5 i construcció de la cel·la 6.  
Fase II: Explotació de la cel·la 6.  
Fase final: Segellament final i inici del període de postclausura.  
Les condicions de visibilitat requereixen limitar a la cota 318 msnm l'altura màxima de la capa de segellament, la qual cosa limita, al seu torn, la cota màxima de la massa de residus (que es depositarà en bales retractilades)  
Els vasos d'abocament nous es configuraran amb talussos interiors 2H:1V, els terraplens exteriors es configuraran amb pendent 2H:1V i els d'excavació amb pendent 1H:1V.  
Els vasos d'abocament, una vegada acabats, limitaran amb una berma de segellament de 6 m i una cuneta perimetral interior, i un vial perimetral exterior de 7 m d'amplària i una cuneta perimetral exterior.  
El projecte bàsic justifica les necessitats de volumetria en el disseny de la instal·lació i s'elabora una taula que determina les entrades anuals a l'abocador del mateix pla, i d'altres plans, per al període comprés entre els anys 2021 i 2040.  
Per a la recollida dels gasos produïts a l'interior de l'abocador (biogàs), es preveu una xarxa de pous d'extracció, canonades en depressió per a transportar-los, estacions de concentració de tubs i una central d'aspiració. Els pous poden ser de recreixement (construïts durant el rebliment de la cel·la) o perforats, si s'instal·len en fase de segellament de la cel·la. Els gasos es poden cremar directament en una torxa existent o es poden aprofitar per a utilitzar-los en un motogenerador que funciona com a cogeneració i proporciona energia elèctrica i calor aprofitable per a l'evaporació dels lixiviats. L'energia elèctrica generada (excedent) es transportarà fins al centre de lliurament de la companyia elèctrica i s'injectarà en la xarxa.  
Impermeabilització del fons i de les parets dels vasos d'abocament. Es projecten mitjançant: capa d'argiles compactada d'almenys 0,5 m de grossària, tant en base com en talussos, obtingudes de la mateixa excavació; geotèxtil de protecció inferior (instal·lació d'un geotèxtil de 300 gr/m², amb un CBR superior a 2.500 N, per a protegir la geomembrana de PEAD); barrera artificial impermeable mitjançant una geomembrana de PEAD d'1,5 mm (UNE 104300), i geotèxtil de protecció inferior (instal·lació d'un geotèxtil de 500 gr/m², amb un CBR superior a 4.000 N, per a protegir la geomembrana de PEAD del punxonament de la capa de drenatge).  
Drenatge de lixiviats. Sobre la impermeabilització s'estendrà la capa de drenatge de fons formada per: una capa de grava silícia d'una grandària de 20-40 mm de diàmetre, estesa, no compactada, i un conjunt de conduccions drenants, format per una combinació de tubs de polietilé d'alta densitat, disposat sobre la barrera artificial i recobert amb la mateixa grava que forma la capa de drenatge. El drenatge en els talussos es conforma únicament amb una capa de grava silícia amb les mateixes característiques, que s'anirà recreixent fins a la vora del vas a mesura que es vagen depositant residus.  
Segellament de les cel·les. Es duran a terme les actuacions següents: una capa de terres de regularització de 30 cm; un geodren de gasos, la capacitat de drenatge del qual serà equivalent a una unitat mineral de 30 cm de grossària; i sobre la capa drenant de gasos, s'hi instal·larà una geomembrana de PEAD d'1,5 mm, llisa o texturitzada segons la zonificació de la clausura, i per damunt s'instal·larà un geodren per al drenatge de les aigües pluvials d'infiltració amb una permeabilitat equivalent a la d'una unitat de grava de 30 cm amb una K10-3 m/s. Per damunt es col·locaran 80 cm de terres amb una permeabilitat inferior a 10-5 m/s per a protegir les unitats de geosintètics inferiors i, posteriorment, s'hi instal·larà una capa de 20 cm de terres llimoses o francollimoses. Aquesta capa s'enriquirà amb esmenes orgàniques procedents de la planta de valorització.  
El disseny dels talussos s'ajusta a pràctiques raonables en el modelatge d'aquesta mena d'instal·lacions: Talussos de vas amb pendents mitjans de 2H:1V, talussos de rebliment (segellament) amb un pendent d'envolupant de 3H:1V i talussos de segellament de 10 m d'altura separats per bermes. Les bermes previstes tenen una amplària total de 7 m i engloben una superfície plana amb un pendent transversal de l'1 % i la cuneta de recollida d'aigües situada a l'interior de la berma, a peu de talús. La cuneta serà triangular, amb una amplària d'1,7 m i una profunditat de 0,5 m, executada amb detritus i pedres d'entre 100 i 200 mm de grandària. Aquesta cuneta es construirà sobre un llit de terra argilenca per a evitar infiltracions.  
Les aigües pluvials caigudes sobre segellament es consideraran netes, i es projecta una xarxa de cunetes, rain flaps i baixants destinats a facilitar la descàrrega dels geodrens i controlar l'erosió de les capes de cobertura. Després del segellament, les instal·lacions de la plataforma de processos continuaran operatives mentre es genere biogàs i lixiviats.  
Revegetació. Per a dur a terme la restauració de la coberta vegetal, es planteja l'execució de plantacions d'espècies arbustives, amb diverses espècies que s'hauran d'implantar segons la zona d'actuació. Es preveu una densitat de 400 individus d'espècies arbustives per hectàrea. S'inclou la zona d'apilaments en la restauració. Es revegetarà d'acord amb el pla establit en el projecte de segellament coordinat i segons les recomanacions de l'estudi d'afecció a la XN2000.  
  
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2017, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) va donar trasllat de la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, formulada pel promotor del projecte d'acord amb el que es preveu en l'article 34 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental). Per a fer-ho, el promotor aporta el document inicial del projecte que, a més de la memòria corresponent, inclou els documents següents: projecte de desviament de via pecuària, estudi previ d'afeccions sobre el paisatge, memòria d'impacte patrimonial, estudi hidrogeològic, procediment d'admissió de residus, pla de contingències i inclou les conclusions dels informes de la Universitat d'Alacant de seguiment de la població del pinsà trompeter.  
  
El 29 de gener de 2018, l'òrgan ambiental va procedir a efectuar les consultes següents a les administracions públiques afectades.  
Consultes  
Servei de Vida Silvestre, en relació amb la seua ubicació en l'àmbit de la ZEPA i la presència d'hàbitats prioritaris i del pinsà trompeter.  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en relació amb el desviament d'una via pecuària i la ubicació en un entorn forestal.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en relació amb l'afecció sobre el paisatge de l'actuació.  
Direcció General de Patrimoni, atesa l'ampliació prevista.  
Ajuntament de Xixona, terme municipal en el qual es localitza la instal·lació.  
Red Eléctrica de España, ja que l'àmbit del projecte el travessa una línia elèctrica de la seua titularitat.  
Contestació a les consultes  
El 20 de febrer de 2018 es va rebre un informe del Servei Territorial de Cultura i Esports d'Alacant en què es comunicava que la documentació, en relació amb el patrimoni cultural valencià, en l'avaluació d'impacte ambiental està definida en l'article 11 de la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià, i d'acord amb la llei esmentada s'haurà d'aportar una còpia de l'estudi patrimonial incorporada a l'estudi d'impacte ambiental perquè la Direcció General de Patrimoni Cultural puga proposar i emetre les resolucions que s'estimen oportunes.  
  
El 23 de març de 2018 es va rebre un informe de l'Ajuntament de Xixona.  
El 27 d'abril de 2018 es va rebre un informe del Servei de Vida Silvestre, en el qual s'adjuntava la resolució de la valoració preliminar de repercussions. La resolució conclou que pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa s'haurà de presentar un estudi d'afeccions.  
El 30 d'abril de 2018 es va rebre un informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en el qual es concloïa que l'actuació se situa en terreny forestal i que no hi ha afecció a muntanyes públiques. Pel que fa a les vies pecuàries, s'hi informa que es veurien afectats l'assagador de Corbins i l'assagador del Racó del Rei a Segorb, ja que l'assagador de Corbins es troba envaït i tallat per l'actuació i des que es va construir no s'ha resolt l'expedient de modificació de traçat, en què s'indica que abans que es tramite qualsevol ampliació s'hauria de resoldre.  
  
El 13 de juny de 2018 es va rebre un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el qual s'indicava que es considerava necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística.  
El 28 de juny de 2018, l'òrgan ambiental va remetre l'informe de determinació d'abast de l'estudi d'impacte ambiental a l'òrgan substantiu i al promotor, juntament amb els informes recaptats.  
El 3 de març de 2020, l'òrgan substantiu sol·licita la declaració d'impacte ambiental i adjunta a la sol·licitud: estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic de la modificació substancial, informació pública, al·legacions i contestació del promotor a es al·legacions.  
  
Tràmit d'informació pública  
L'òrgan substantiu informa que s'ha efectuat el tràmit d'informació pública de l'expedient de tramitació de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada (de conformitat amb el procediment de tramitació d'autorització ambiental integrada i d'avaluació d'impacte ambiental). Es va dur a terme mitjançant un anunci en el DOGV número 8661 de 22 d'octubre de 2019, i després de rebre al·legacions per part d'Ecologistes en Acció, en què s'indica que els primers dies de termini no s'ha pogut consultar l'expedient a l'Ajuntament de Xixona, es procedeix a efectuar de nou la informació pública en el DOGV número 8689 de 2 de desembre de 2019 i s'atorga un termini addicional de 30 dies hàbils per a la presentació d'al·legacions.  
  
Segons un ofici de l'òrgan substantiu, durant la informació pública del projecte es van presentar al·legacions per part d'Ecologistes en Acció del País Valencià, l'Ajuntament de Xixona i l'Associació de Veïns l'Assut de Mutxamel, i una contestació del promotor.  
1. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental presentades per Ecologistes en Acció del País Valencià i de la contestació pel promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Al·legació 1. L'estudi d'impacte ambiental no descriu, analitza, ni quantifica correctament un dels efectes directes més significatius sobre el clima, com és l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle procedent del depòsit de residus en abocador i, per tant, incompleix l'article 35 de la Llei 21/2013, de 5 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 9 desembre.  
Resposta del promotor. L'estudi d'impacte ambiental exposa de manera clara la identificació de les accions del projecte amb els impactes que provoquen en cadascuna de les fases de l'abocador (construcció/segellament, funcionament, desmantellament i postclausura).  
Pel que fa a l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle, s'ha procedit a l'avaluació de l'efecte del biogàs generat en l'abocador sobre la qualitat de l'aire, que determina que es produirà una contaminació de l'aire i, per tant, qualifica l'impacte de negatiu. I, per a evitar que aquest biogàs acabe en l'atmosfera, es proposa que es reculla, tracte i aprofite mitjançant motogeneradors capaços d'obtindre energia per mitjà de la seua combustió. Per tant, amb aquesta mesura, d'una banda s'evita l'emissió directa de biogàs a l'atmosfera i, d'altra banda, s'eviten les emissions de CO2 que, d'una altra manera, s'haurien generat en produir una quantitat d'energia equivalent amb altres mitjans. L'estudi d'impacte ambiental analitza i quantifica correctament els impactes derivats de l'emissió de biogàs en l'abocador, així com de la recollida, el tractament i l'aprofitament d'aquest gas.  
Tot aquest biogàs, igualment, es captarà i utilitzarà per a aprofitar-lo energèticament o per a cremar-lo en la torxa, i s'utilitzarà l'equipament més adequat atés el desenvolupament tecnològic de cada moment i d'acord amb el que exigeix la legislació.  
Al·legació 2. L'ampliació de l'abocador de Xixona no està prevista en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i, per tant, és il·legal, ja que no compleix els requisits de l'article 9.1.e del Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el depòsit en un abocador.  
Resposta del promotor. No és objecte del PIRCV desenvolupar detalladament les instal·lacions de valorització o eliminació de residus, sinó marcar una altra sèrie de consideracions generals, i tant la instal·lació com la mateixa ampliació estan recollides en el pla zonal de residus vigent, amb la qual cosa s'executaria l'article 9.1.e de l'RD 1481/2001, ja que els plans zonals constitueixen una tipologia de pla de gestió prevista segons la normativa esmentada.  
Al·legació 3. L'estudi geològic i hidrogeològic que es presenta en l'annex III.1 de la memòria no compleix els requisits que estableix el Pla zonal de la zona XIV. A més, aquest estudi elaborat en 2009 no es refereix a aquest projecte d'ampliació de l'abocador amb les cel·les 5 i 6, sinó a un altre projecte diferent.  
Resposta del promotor. En tot cas, correspondrà a l'IGME, com a organisme competent, determinar la necessitat de completar, modificar o el que considere, l'estudi hidrogeològic presentat.  
Al·legació 4. La memòria que presenta la mercantil no conté la preceptiva anàlisi econòmica exigida per l'article 8, en què es demostra el compliment de l'article 11 de l'RD 1481/2001, de 27 de desembre, que regula el depòsit de residus en abocador.  
Resposta del promotor. En l'oferta que es va presentar amb motiu de la licitació del contracte de gestió de serveis públics, es va incloure (per exigències de la normativa sobre contractació pública) una memòria econòmica en la qual figuraven amb tot detall tots i cadascun dels aspectes esmentats en l'art. 8.1.b 10é de l'RD 1481/2001, a més de molts altres (benefici industrial, amortitzacions, TIR).  
Al·legació 5. En aquest projecte d'ampliació de l'abocador de Xixona no es manté una distància mínima entre la cota del fons d'excavació dels vasos i el nivell freàtic mitjà. En la cel·la 5, el nivell piezomètric assoleix la cota del fons d'excavació del vas.  
Resposta del promotor. El fons de la nova cel·la 5 se situarà entre les cotes 280 m i 290 m, mentre que la superfície piezomètrica en aquest àmbit es desenvolupa entre els 272 m i els 288 m, d'acord amb la piezometria definida a partir de les dades disponibles.  
Per tant, en condicions normals, el nivell piezomètric no estarà en contacte, en cap cas, amb el fons de l'abocador. En qualsevol cas, i tenint en compte que els nivells màxims històrics podrien assolir el nivell de fons de la cel·la, hi ha diverses opcions tècniques viables per a aplicar-les en les situacions més desfavorables; com, per exemple, instal·lar en l'extrem nord del fons del vas un sistema de drenatge que consisteix en 0,50 m de graves per al drenatge dels possibles nivells que puguen aparéixer puntualment en aquest àmbit. En qualsevol cas, serà l'IGME el que determine, quan siga el moment, les mesures que estime necessàries.  
Per a finalitzar, cal indicar que, en qualsevol cas, s'instal·larà el sistema d'impermeabilització que s'ha desenvolupat detalladament en la documentació presentada, amb la qual cosa les aigües subterrànies no entrarien en contacte amb el residu en cap cas.  
Al·legació 6. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental haurien d'analitzar les raons de l'escurçament de la vida útil de l'abocador de Xixona de 30 anys, duració programada inicialment, a menys de 20 anys. El rebliment de l'abocador de Xixona, inaugurat el 2003 i amb una vida útil de 30 anys, s'ha degut a l'entrada de residus d'altres plans zonals, a la baixa eficiència en la gestió de la planta TMB i a l'entrada irregular de residus que ha propiciat la patrimonialització d'aquest abocador per part de Cespa-Ferrovial. Aquesta mercantil està incomplint les condicions de l'AAI.  
Resposta del promotor. S'ha de considerar que, en tots els casos, l'admissió de residus sòlids urbans d'altres orígens s'ha vist sempre precedida d'un requeriment formal per part de l'organisme competent, en aquest cas la Direcció General de Qualitat Ambiental, amb la qual cosa tipificar aquesta entrada d'irregular suposa qüestionar el procediment que ha seguit l'administració competent.  
Reciclados y Compostaje Piedra Negra manté un conveni en vigor amb el sistema d'integrat de gestió d'Ecoembes per als residus recuperats, ja que no hi ha eixides amb una destinació diversa dels recicladors autoritzats de les seues instal·lacions.  
Al·legació 7. L'ampliació projectada de l'abocador no és necessària ni està justificada en els termes que es plantegen en la memòria. Aquest projecte incompleix la Directiva (UE) 2018/850, de 30 maig, que estableix l'objectiu que únicament es poden depositar en abocador un màxim del 10 % del total dels residus municipals generats a partir de 2035, ja que la memòria projecta un abocament del 15 % dels residus que entren en la planta TMB des de 2034 fins a 2041, tant els que provenen del Pla zonal 7 A2 com els externs a aquest pla zonal.  
Resposta del promotor. L'abocador es va projectar, en el seu moment, únicament per als rebutjos de la planta de compostatge annexa amb una vida útil prevista de 20 anys. No obstant això, amb l'entrada en abocador d'altres residus no perillosos que s'està produint en l'actualitat, s'estima que la vida útil podria quedar reduïda a 15 anys. En aquest supòsit, s'haurà d'ampliar l'abocador quan arribe el moment en què hi haja capacitat suficient per a atendre la necessitat d'abocar els rebutjos de planta, així com altres residus urbans no valoritzables, com els procedents del centre de classificació de voluminosos. Serà l'autoritat competent la que determine els objectius que s'han de complir, els terminis i els mitjans que es poden utilitzar per a aquest fi.  
Al·legació 8. El projecte és incoherent perquè conté dades discordants en aspectes bàsics entre la memòria i els annexos. Hi ha una confusió en el pressupost de les mesures correctores i el de la construcció i el segellament de l'abocador.  
Resposta del promotor. La superfície total de les cel·les 5 i 6 és la que es defineix en el projecte tècnic de construcció dels vasos, establida en 150.130 m². La informació diferent indicada, 150.206 m², en el projecte tècnic de segellament, exclusivament per a les cel·les 5 i 6, es refereix a una superfície diversa, assignada segons les fases de segellament i tenint en compte que les cel·les 5, 6 i existents són contigües. Aquests valors no han de coincidir necessàriament. Els 293.151 m² a què es fa referència en l'al·legació es corresponen amb la superfície total que s'ha de segellar. El projecte tècnic de segellament té per objecte totes les cel·les (cel·les 1 a 6, que són totes contigües), mentre que el projecte tècnic de construcció dels vasos es refereix solament a l'ampliació, és a dir, les cel·les 5 i 6.  
Al·legació 9. En la memòria se sosté que no hi haurà abocaments al domini públic hidràulic; no obstant això, en el projecte d'explotació es plantegen abocaments a un llit públic d'aigües pluvials que caiguen en el vas d'abocament. L'organisme de conca hauria d'autoritzar aquest abocament.  
Resposta del promotor. Al llarg de tota la documentació presentada, s'ha justificat que únicament es faran abocaments d'aigües pluvials, no susceptibles de contaminar, i que, per tant, queden exemptes d'autorització. Les aigües pluvials que entren en contacte amb les zones de l'abocador amb presegellament i segellament, s'evacuaran com a netes. També s'indica que, per al presegellament, s'utilitzaran terres netes que cobriran íntegrament el residu. Una qüestió diferent és el cobriment diari del residu, per al qual es pot utilitzar perfectament el bioestabilitzat, ja que aquestes aigües pluvials, que hi entren en contacte, passaran a ser lixiviats.  
Ens reiterem a indicar que el presegellament amb terra neta evita l'entrada en contacte de l'aigua pluvial amb els residus. En relació amb l'ús del material bioestabilitzat com a material de segellament final de l'abocador, tal com estableix la disposició transitòria cinquena de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana: «Que aquest material complisca els requisits aplicables als productes fertilitzants elaborats amb residus establits en la normativa bàsica en matèria de productes fertilitzants. Quant al paràmetre de materials pesats, el material bioestabilitzat haurà de complir els valors màxims corresponents a les classes A o B». Per tant, l'ús de bioestabilitzat per a la cobertura de l'abocador suposa l'aplicació d'un material que ha de complir els requisits aplicables als productes fertilitzants i que serveix com a esmena orgànica que afavorirà la revegetació del terreny.  
Al·legació 10. Els valors límit d'emissió proposats per al motor de biogàs, focus 6, són incompatibles amb els que exigeix la normativa vigent d'instal·lacions de combustió mitjanes.  
Resposta del promotor. Posar de manifest que el límit imposat per al SO2 és de 40 mg/Nm³ en el cas del biogàs, i no 15 mg/Nm³, com s'indica en l'escrit d'al·legacions. Serà, en qualsevol cas, l'autoritat competent la que establisca reglamentàriament els paràmetres que cal mesurar en la resolució de modificació substancial corresponent.  
  
Al·legació 11. Per a evitar les olors que es generen per l'evaporació natural en la bassa de lixiviats, principal focus d'olors en l'abocador, proposem com a mesura correctora el cobriment d'aquesta bassa amb una làmina de plàstic flotant i la recollida i el tractament dels gasos generats.  
Resposta del promotor. L'argument sobre l'existència d'aquesta cobertura en un altre emplaçament (Algímia d'Alfara) manca de rellevància, atés que, en contra d'aquest argument, és fàcil comprovar que la gran majoria de les basses de lixiviats que hi ha en els abocadors de la Comunitat Valenciana, i de la resta de l'Estat espanyol, manquen d'aquesta i, com que la legislació vigent no ho exigeix, tampoc s'ha considerat necessària com a mesura correctora en la majoria de les instal·lacions com aquesta.  
Al·legació 12. No s'han avaluat correctament les emissions importants de l'evaporador com a font de contaminants i olors. S'haurien d'aplicar mesures correctores addicionals. S'hauria de monitorar la concentració d'olor una vegada cada sis mesos, com a mínim, segons estableix la Decisió d'execució (UE) 2018/1147 de la Comissió Europea.  
  
Resposta del promotor. L'activitat corresponent a l'evaporació de lixiviats s'ha codificat com a activitat CAPCA, tipus C, i no A com s'afirma en les al·legacions, i no s'hi pot aplicar cap sistema de mesurament en continu d'acord amb del Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
Emissions de tractaments de lixiviats en abocadors (ja autoritzada), inclosa en el grup C. Aquesta instal·lació ja es troba autoritzada en l'autorització ambiental integrada vigent i els límits d'emissió ja hi estan establits, motiu pel qual no és necessària cap mesura addicional.  
  
Al·legació 13. Els terrenys de Pedra Negra en què es vol ampliar l'abocador actual no són impermeables, sinó semipermeables, i corresponen a aqüitards, i la barrera geològica natural no compleix la condició de permeabilitat de l'annex I 3.2 de l'RD 1481/2001.  
  
Resposta del promotor. El projecte de construcció dels vasos, en què s'especifica que s'excavaran 50 cm, el terreny se substituirà per argiles d'una qualitat adequada, procedents d'altres llocs de l'excavació, i es procedirà al rebliment i la compactació d'aquests tal com s'ha descrit per al terraplenament. Per tant, el sistema d'impermeabilització previst compleix els requisits del Reial decret 1481/2001.  
Al·legació 14. Ni en la memòria ni en l'estudi d'impacte ambiental es descriu l'origen extern dels quasi 200.000 m³ de terres necessàries per al cobriment diari, la construcció dels vasos i talussos i el segellament de les cel·les de l'abocador. No s'avalua aquest impacte en l'estudi d'impacte ambiental.  
Resposta del promotor. Tal com s'indica en la memòria, les terres necessàries per al cobriment diari es podran obtindre a partir de la valorització dels RCD que entren en la instal·lació, mentre que la construcció dels vasos no serà deficitària en terres, sinó que generarà un sobrant que s'emprarà per a segellar les sis cel·les de l'abocador.  
Els gestors de la instal·lació tindran com a prioritat obtindre aquestes terres a partir d'obres o execucions d'altres projectes en què s'obtinguen excedents de terres en les respectives actuacions, d'aquesta manera hi haurà un impacte positiu sobre el medi receptor, ja que dona ús a materials que, d'una altra manera, podrien acabar en un abocador.  
  
Al·legació 15. La valoració dels impactes del projecte d'ampliació de l'abocador de Xixona en l'estudi d'impacte ambiental és totalment errònia.  
Resposta del promotor. En qualsevol cas, cal recordar que la matriu d'impactes inclosa en l'estudi d'impacte ambiental comprén tots els efectes que es preveuen en les accions de les diverses fases del projecte, tant els que suposen possibles conseqüències negatives, com els que suposen conseqüències positives.  
Al·legació 16. La memòria no preveu la prohibició que estableix la Directiva 1999/31/CE del Consell, de 26 d'abril, relativa a l'abocament de residus, d'abocar residus que s'hagen recollit de manera separada. Així mateix, aquesta directiva estableix la prohibició de depositar en abocador els residus aptes per al reciclatge, o un altre tipus de valorització, a partir de 2030.  
Resposta del promotor. Tots els codis LER dels residus, als quals es fa referència per a depositar-los en abocador, són LER ja autoritzats en l'autorització ambiental integrada vigent, que compleixen els requisits establits en el Reial decret 1481/2001 en relació amb el tractament de residus prèviament al depòsit en abocador, i no només respecte dels que s'han recollit de manera separada. Per tant, «la memòria sí que preveu la prohibició que estableix la Directiva 1999/31/CE del Consell, de 26 d'abril, relativa a l'abocament de residus»  
Al·legació 17. Una de les mesures preventives contra possibles incendis en l'abocador és crear un apilament de terres equivalent a cinc dies de cobriment del front d'abocament. La utilització de material bioestabilitzat com a substitució de terres vertaderes hauria d'estar prohibit en aquest cas.  
Resposta del promotor. L'al·legació no procedeix perquè el projecte no diu expressament en cap cas que el material bioestabilitzat s'empre com a mesura preventiva contra incendis. Dins dels protocols de prevenció de la mercantil, hi ha l'apilament de terres, i únicament terres per a fer front a qualsevol incident que puga sorgir en matèria d'incendis en abocador.  
Al·legació 18. L'estudi d'alternatives presentat és un exercici infantil de justificació de la decisió d'ampliar l'abocador de Pedra Negra plagat de premisses falses i valoracions ad hoc. Segurament aquesta ampliació ja estava prevista en 2009 quan es van encarregar els estudis hidrogeològics per a un projecte d'ampliació a ITC, SA, i a José Ramón Jiménez Salas.  
Resposta del promotor. En qualsevol cas, la ubicació seleccionada es troba dins de les zones aptes identificades en el pla zonal  
Al·legació 19. Atorgar l'AAI a aquest projecte d'ampliació de l'abocador de Xixona suposa caminar en la senda de l'incompliment de l'Acord de París de 2015 de reducció de l'emissió de GEI i dels objectius del desenvolupament sostenible per a 2030 aprovats per les Nacions Unides. A més, aquest fet incompliria els objectius proposats pel Consell de la Generalitat Valenciana en la seua declaració d'emergència climàtica de 6 de setembre de 2019.  
Resposta del promotor. Ni l'Acord de París de l'any 2015, ni els objectius de desenvolupament sostenible de l'any 2030, ni la declaració d'emergència climàtica del 6 de setembre de 2019 del Consell de la Generalitat València prohibeixen expressament els abocadors a la Comunitat Valenciana.  
Tots aquests documents inclouen estratègies a llarg termini que s'han de concretar en accions que cal desenvolupar i que, tal com s'ha indicat, no inclouen l'eliminació dels abocadors. En aquest cas s'hauria de declarar, sens dubte, l'emergència sanitària, ja que els ciutadans no disposen d'instal·lacions per a depositar els rebutjos dels residus en condicions de protecció del medi ambient i de seguretat de les persones.  
  
Al·legació 20. L'estudi d'alternatives presentat no és vàlid perquè es redueix a l'estudi de diversos emplaçaments i tecnologies d'empacat dels residus que s'han de depositar en l'abocador, però sense posar en qüestió la necessitat d'ampliar-lo. No s'ha explorat l'alternativa zero.  
  
Resposta del promotor. L'estudi d'alternatives comprén, tal com exigeix la normativa, una anàlisi d'ubicacions per al projecte, així com diverses opcions d'explotació, previstes també, en contra del que indica aquesta al·legació.  
Al·legació 21. Les operacions d'abocament que es plantegen en la memòria superarien el límit màxim d'abocament que està establit en l'AAI vigent de 125.000 t/any.  
Resposta del promotor. Hem de fer notar que el que s'està sol·licitant és una modificació substancial de l'autorització ambiental integrada vigent, per la qual cosa, els nous límits d'abocament seran els que establisca l'autoritat competent una vegada revise la documentació presentada.  
Al·legació 22. El promotor no ha presentat en la documentació de la sol·licitud l'informe de compatibilitat urbanística exigit per l'article 12 del Reial decret legislatiu 1/2016, de 16 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de prevenció i control integrats de la contaminació, així com per l'article 27.1 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana. Aquesta sol·licitud d'una modificació substancial de l'AAI atorgada a la mercantil no l'hauria d'haver admés a tràmit l'autoritat ambiental sobre la base de l'article 28.4 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, ja que no s'ha presentat aquest informe de compatibilitat urbanística municipal, ni tan sols la sol·licitud de l'informe. Els paràmetres urbanístics de l'actuació projectada difereixen substancialment dels de la DIC atorgada a la mercantil en 2001. Aquesta DIC no empara urbanísticament aquesta actuació i s'hauria de tramitar una nova DIC o sol·licitar la modificació de la DIC vigent.  
  
Resposta del promotor. En qualsevol cas, i encara que ens reiterem a indicar que l'Ajuntament ja s'ha pronunciat sobre la compatibilitat de l'ampliació, s'ha considerat presentar una sol·licitud nova a l'Ajuntament en què es concrete aquesta ampliació, i es procedeix a presentar-la a la Conselleria com a documentació complementària a aquest expedient de modificació substancial.  
En relació amb la necessitat de tramitar una nova DIC o sol·licitar la modificació de la vigent, no caldria fer-ho en aplicació del que es preveu en el text legal següent: Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Al·legació 23. L'ampliació de l'abocador actual ocuparia terrenys de la ZEPA Montnegre declarada pel Consell en 2009, i aquesta ubicació seria incompatible amb la legislació estatal sobre el sòl i la naturalesa, a més de contradictòria amb sentències del Tribunal Suprem i del Tribunal Constitucional sobre projectes d'urbanització en zones ZEPA.  
  
Resposta del promotor. Atés el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, i tenint en compte que l'ampliació de l'abocador estaria dins d'un espai Xarxa Natura 2000, el projecte s'ha de sotmetre només a una avaluació detallada i adequada de les repercussions que té en aquests espais, i considerar els hàbitats i les espècies que en van motivar la selecció i/o declaració, i els objectius de conservació d'aquests.  
Per consegüent, s'ha procedit a elaborar un estudi específic d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 que forma part de l'expedient sotmés al tràmit d'informació pública i que està recollit en l'annex 4 de l'estudi d'impacte ambiental. Aquest estudi, en el capítol 7, conclou que el projecte:  
«no causarà, llevat que hi haja un criteri millor, repercussions negatives significatives de caràcter directe o indirecte sobre Xarxa Natura 2000, tal com s'ha justificat en l'informe, tant per a les espècies d'aus de la Directiva 2009/147/CE, les espècies i els hàbitats de la Directiva 92/43/CE, i altres espècies incloses en l'FND que van motivar la declaració de la ZEPA del riu Montnegre. L'afecció directa a les espècies que són objectiu de conservació és nul·la en el cas de l'àguila cuabarrada i el mussol real, molt reduïda en el cas del còlbit negre i la cogullada fosca, i poc significativa per al pinsà trompeter, que no utilitza la zona per a nidificar, tot i que es pot alimentar, no de manera exclusiva, d'alguna de les espècies que apareixen en les zones d'ampliació.»  
Per tant, i atés que no es preveu que l'actuació proposada tinga repercussions sobre aquest espai, i tenint en compte els objectius de conservació del lloc, ja que no hi ha cap prohibició expressa, el projecte es pot desenvolupar en la ubicació proposada.  
Al·legació 24. S'han de revisar els valors límit d'emissió de l'evaporador forçat de lixiviats (Focus F-4), d'acord amb els nivells d'emissió associats a les MTD (NEA-MTD) del tractament de residus, de la Decisió d'execució de la Comissió Europea (UE) 2018/1147, de 10 d'agost de 2018, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les MTD del tractament de residus, ja que li són aplicables perquè els lixiviats tractats provenen tant de l'abocador com de la planta TMB.  
  
Resposta del promotor. El tractament que es fa en l'evaporador forçat de lixiviats no és un tractament biològic. És una operació d'eliminació de residus, corresponent al codi D9. Per tant, no se li pot aplicar l'MTD 34, corresponent al tractament biològic de residus.  
  
Al·legació 25. Els paràmetres de control dels lixiviats són insuficients.  
Resposta del promotor. S'ha presentat una proposta en aquest projecte bàsic, inclosos els paràmetres que es considera que reflecteixen les característiques del lixiviat. Serà l'autoritat competent la que determine finalment els paràmetres que cal analitzar.  
En relació amb les referències fetes a les MTD 7 i 20, la Decisió de l'execució de la Comissió Europea (UE) 2018/1147, de 10 d'agost de 2018, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les MTD del tractament de residus, cal indicar sobre aquest tema que tant l'MTD 7 com l'MTD 20 fan referència a monitorar les emissions a l'aigua. Però com que els lixiviats no s'aboquen, no hi ha emissions a l'aigua. Per tant, les dues MTD no són aplicables.  
Al·legació 26. La mercantil no demostra en la documentació sotmesa a informació pública el depòsit de fiança o garantia exigit per l'RD 1481/2001, de 27 de desembre, i la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats (abans Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus), amb anterioritat al començament de les operacions d'eliminació de residus.  
Tampoc es demostra que hagen iniciat les gestions per a constituir la garantia financera que exigeix la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, ni que s'haja efectuat la preceptiva anàlisi de riscos mediambientals exigida per aquesta llei.  
Resposta del promotor. Quant als esments a la Llei de responsabilitat ambiental, s'ha fet l'anàlisi de riscos ambientals corresponent a fi d'obtindre l'import de la garantia financera obligatòria, i s'ha presentat la declaració responsable corresponent d'acord amb el que s'estableix en la legislació vigent abans del 31 d'octubre de 2018.  
  
Al·legació 27. La tramitació de la informació pública ha incomplit la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació i bon govern, i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre. No s'ha produït cap modalitat de consulta pública establida en la normativa comunitària.  
  
Resposta del promotor. La documentació que formava part de l'expedient ha eixit a informació pública d'acord amb el que s'estableix en la Llei 19/2013, la Llei 21/2013, la Llei 6/2014 i la resta dels requisits legals que s'ho poden aplicar.  
2. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental presentades per l'Ajuntament de Xixona i contestació del promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Al·legació 1. Consideracions relatives a la tendència en la política de residus.  
En relació amb la capacitat del depòsit controlat.  
Resposta del promotor. L'ampliació proposada respon a les necessitats reals de capacitat actuals, tant del Pla zonal 7 A2 com dels requeriments de la Conselleria per a donar servei a altres plans zonals. L'ampliació de la instal·lació d'eliminació a Pedra Negra que s'inclou en aquest projecte forma part del conjunt d'instal·lacions del projecte de gestió de la zona 7, àrea de gestió A2, de la Comunitat Valenciana.  
  
La instal·lació començar l'activitat l'any 2003, i un any després, l'Ordre d'aprovació del Pla zonal XIV, ja reconeix no només que es produeix l'entrada efectiva d'altres residus no perillosos, sinó que la instal·lació ha de tindre en compte (és a dir, estar capacitada) davant de la possibilitat d'entrada de 50.000 t/any d'altres plans zonals, una circumstància que s'ha donat mitjançant resolucions de la mateixa Conselleria.  
En qualsevol cas, la construcció de les cel·les 5 i 6 es durà a terme de manera progressiva ateses les necessitats reals en cada moment i per a adaptar-se als desenvolupaments futurs d'instal·lacions per part d'altres plans zonals. Tanmateix, serà l'òrgan competent en matèria de residus de la Conselleria l'encarregat de determinar l'adequació de les infraestructures plantejades per a poder atendre les necessitats en matèria d'eliminació de residus de la Comunitat Valenciana.  
Al·legació 2. Consideracions relatives al planejament municipal.  
Resposta del promotor. Tal com es pot comprovar en el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, tant les instal·lacions actuals com l'ampliació proposada estan classificades com a zones aptes per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus. Per tant, tota la zona inclosa en el projecte presentat es troba inclosa en l'actualitat com a zona apta per a la instal·lació d'abocadors.  
Al·legació 3. Consideracions relatives a l'estudi d'alternatives.  
Resposta del promotor. La metodologia seguida per a l'estudi d'alternatives està plenament justificada en l'estudi d'impacte ambiental i, atenent el que es disposa en el document d'abast, es dona resposta al que sol·licita l'Ajuntament en relació amb l'anàlisi d'alternatives d'ubicació.  
Al·legació 4. Consideracions relatives a l'impacte paisatgístic.  
Resposta del promotor. L'EIP analitza l'impacte paisatgístic des de diverses cotes i estableix com a recursos paisatgístics tant el Museu del Torró com la CV-800, i posa de manifest la rellevància d'aquests llocs. Per tant, es tracta d'un estudi completament vàlid, els resultats del qual els ha de valorar l'òrgan competent.  
  
Al·legació 5. Consideracions relatives a l'estudi d'impacte ambiental.  
Resposta del promotor. Atesa l'afecció de l'ampliació proposada a una zona d'especial protecció de les aus (ZEPA), s'aporta, tal com exigeix la normativa, un estudi d'afecció a la Xarxa Natura 2000, elaborat per un tècnic especialista en la matèria, en el qual s'avaluen els efectes del projecte sobre els elements que van motivar la declaració de l'espai Xarxa Natura 2000 i els seus objectius de conservació. Sobre la base d'aquesta avaluació s'han definit una sèrie de mesures preventives i correctores previstes per a atallar els possibles efectes negatius del projecte.  
  
D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental sí que s'ha considerat tant l'erosió com les condicions climàtiques, i s'han avaluat convenientment.  
Al·legació 6. Consideracions relatives a l'explotació de la instal·lació.  
Resposta del promotor. No cal fer un estudi de trànsit.  
  
Al·legació 7. Consideracions relatives al projecte de construcció i segellament dels vasos.  
Resposta del promotor. La solució adoptada és el resultat d'una avaluació de les diverses alternatives que inclou factors com la hidrogeologia del terreny. No obstant això, les mesures d'integració complementàries ja estan recollides, tant en l'estudi d'impacte ambiental com en l'estudi d'integració paisatgística.  
Al·legació 8. Consideracions relatives a altres afeccions sectorials.  
  
En relació amb la línia d'alta tensió.  
Resposta del promotor. Analitzada la valoració econòmica de la modificació de la línia, i atés que el cost d'aquesta s'hauria de repercutir en el cànon de depòsit de residus, no se'n considera viable la modificació des del punt de vista tècnic i econòmic.  
En relació amb la via pecuària.  
Resposta del promotor. Atesa l'existència d'un informe tècnic favorable, de data 13 de setembre de 2019, per part de l'Ajuntament sobre el projecte de modificació de la via pecuària, no té sentit tornar a determinar l'impacte del traçat nou i la incardinació d'aquest amb la infraestructura verda municipal perquè s'entén que ja s'ha valorat.  
  
Al·legació 9. Consideracions relatives a les conclusions de l'informe.  
Resposta del promotor. El projecte forma part del projecte de gestió d'iniciativa privada admés a tràmit pel Consorci per a una duració de 20 anys, i no és objecte incentivar o desincentivar la construcció d'altres instal·lacions, atesa la competència d'aquestes per part de l'Administració pública, que és sobirana en la redistribució de fluxos pels criteris que es preveuen en el PIR.  
Entenem que la documentació presentada en l'estudi d'integració paisatgística reflecteix objectivament el poc significat d'aquest i proposem, al seu torn, les mesures preventives i correctores, tant en l'estudi d'impacte ambiental com en l'estudi d'integració paisatgística.  
  
3. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental presentades per l'Associació de Veïns l'Assut de Mutxamel i contestació del promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Al·legació 1. L'ampliació de l'abocador va en contra de la solució de la crisi climàtica.  
Resposta del promotor. Continua sent necessari disposar de llocs per a poder tractar o depositar els rebutjos dels residus que han arribat a la fi de la seua vida útil, llocs que han de complir una legislació molt estricta que inclou el tractament dels gasos d'efecte d'hivernacle per a evitar-ne, en la mesura que siga possible, l'emissió. Així, el projecte d'ampliació del depòsit controlat inclou les mesures preventives i correctives per a les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle establides per la mateixa legislació vigent i, entre aquestes, s'hi inclouen mesures per a l'aprofitament energètic.  
Al·legació 2. L'ampliació suposaria quasi duplicar la capacitat de l'abocador, que esdevindria el més gran de la província d'Alacant.  
  
Resposta del promotor. El projecte és un document presentat davant l'autoritat competent que s'ha redactat complint la legislació de residus, d'emissions atmosfèriques, d'abocament, d'avaluació d'impacte ambiental i d'integració paisatgística. D'aquesta manera, i sobre la base del procediment legalment establit, la resolució que l'autoritat competent sobre aquest tema emeta ha de complir estrictament totes les «polítiques d'augment de reciclatge i de minimització de residus» a les quals poden fer referència les persones que al·leguen i que s'apliquen a aquesta ampliació.  
Al·legació 3. S'incomplirien els principis de proximitat i autosuficiència.  
Resposta del promotor. Tal com marca la Llei 22/2011 en l'article 9, és obligació del ministeri competent, en col·laboració amb les comunitats autònomes, prendre les mesures adequades per a establir una xarxa integrada d'instal·lacions d'eliminació i valorització de residus domèstics mesclats, que permeta eliminar i valoritzar els residus en una de les «instal·lacions adequades més pròximes», tal com està determinat en el PIR del 26 d'abril de 2019.  
Al·legació 4. El projecte incompleix la normativa europea.  
Resposta del promotor. El projecte presentat compleix estrictament tota la legislació vigent, europea, estatal i de la comunitat autònoma.  
  
Al·legació 5. L'ampliació és incompatible amb la protecció d'espais naturals protegits.  
Resposta del promotor. No hi ha cap normativa vigent que prohibisca l'ampliació de l'abocador sobre terrenys classificats com a ZEPA. Atenent el Decret 60/2012, de 5 d'abril, i tenint en compte que l'ampliació de l'abocador estaria dins d'un espai Xarxa Natura 2000, el projecte s'ha de sotmetre a una detallada i adequada avaluació de les repercussions que tindria en aquests espais, considerant els hàbitats i les espècies que en van motivar la selecció i/o declaració i els objectius de conservació d'aquests. S'ha procedit a elaborar un estudi específic d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 que forma part de l'expedient sotmés al tràmit d'informació pública i que està recollit en l'estudi d'impacte ambiental.  
Així doncs, i ja que no es preveu que l'actuació proposada tinga repercussions sobre aquest espai, tenint en compte els objectius de conservació del lloc, i atés que no hi ha cap prohibició expressa, el projecte es pot desenvolupar en la ubicació proposada i, per tant, no és incompatible de cap manera.  
L'11 de maig de 2020, l'òrgan substantiu comunica la Resolució de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, emesa el 6 de maig de 2021, per la qual es modifica no substancialment l'autorització ambiental integrada, que consisteix en l'acumulació dels expedients 045/14 (Incorporació del codi LER 150107 envasos de vidre), 029/17 (Construcció d'una planta de tractament de residus voluminosos i vegetals), 078/18 (Modificació que consisteix en millores per al tractament biològic diferenciant la fracció orgànica selectiva), 013/19 (Modificació que consisteix en nous codis LER per a valoritzar), 031/19 (Modificació que consisteix a usar el material bioestabilitzat com a cobertura de cel·les) i 091/19 (Modificació que consisteix en un augment de cota de l'abocador per a magatzem temporal).  
Consultes efectuades per l'òrgan substantiu i informes  
En la documentació aportada per l'òrgan substantiu, hi consten els informes següents:  
1. Certificat de compatibilitat urbanística per a l'ampliació de la planta de tractament de residus sòlids urbans.  
S'hi indica que no s'observa cap incompliment de les determinacions establides en les normes urbanístiques del pla general pel que fa a les característiques fonamentals de l'activitat, Es considera que l'activitat resulta compatible amb el planejament urbanístic municipal i la normativa relativa a aquest. En tot cas, i com que l'actuació afecta sòl forestal, d'acord amb la classificació del PATFOR, així com una ZEPA, i té un impacte paisatgístic important, la viabilitat final de l'actuació projectada dependrà de l'adequació d'aquesta als criteris ambientals i paisatgístics, que s'hauran d'avaluar durant la tramitació de l'expedient d'autorització.  
2. Informe d'adequació del Servei de Residus, emés el 7 de maig de 2020.  
3. Informe d'adequació del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, emés el 7 d'agost de 2020.  
4. Informe de l'Ajuntament de Xixona, emés el 10 de juliol de 2020, que considera que la modificació substancial de l'AAI ha de quedar condicionada al compliment de requisits en matèria d'incendis, olors, control de plagues, autoritzacions municipals d'obres i instal·lacions.  
  
5. Informe de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, de data 30 d'abril de 2021, que es motiva en l'RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol (text refós de la Llei d'aigües) així com l'RD 646/2020, de 7 de juliol (que regula l'eliminació de residus mitjançant el depòsit en un abocador i deroga l'RD 1481/2001). Indica que l'ampliació de l'abocador implica l'obligatorietat de potenciar les mesures d'impermeabilització amb la finalitat d'evitar possibles fugides i fenòmens de subsidència en el vas d'abocament, així com de portar un control minuciós en els piezòmetres d'observació de les aigües relacionades amb aquests. Cal incorporar a aquesta xarxa el control de la qualitat de l'aigua del punt IPA 4, segons el que s'indica en l'últim informe elaborat. Es considera que l'ampliació de l'abocador sobre l'àrea proposada no causarà cap afecció significativa a les aigües subterrànies.  
Consta en l'estudi d'impacte ambiental l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, emés el 12 de febrer de 2019, que comunica que, des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic, la proposta no planteja cap afecció a béns d'aquesta índole. Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'informa que durant la prospecció efectuada no s'han localitzat restes ni evidències de l'existència de jaciments arqueològics en l'àmbit recorregut; no obstant això, sí que s'ha documentat un xicotet conjunt de béns. S'informa favorablement als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, sempre que es duguen a terme i es complisquen les mesures correctores proposades en la memòria patrimonial.   
En data 30 de setembre de 2021, l'òrgan substantiu remet l'informe del Servei de Vida Silvestre sobre l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, en què s'indica que l'actuació suposa una afecció a la integritat de l'espai, d'acord amb el que es disposa en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell. Per això, el promotor haurà de presentar un programa de mesures compensatòries (dirigides a les aus que són objecte de protecció de la ZEPA) de conformitat amb el que s'estableix en el decret esmentat, i descartar l'afecció a l'hàbitat prioritari 1520\*. S'adjunta a l'ofici la contestació del promotor a aquest informe.  
En data 2 de novembre de 2021, l'òrgan substantiu remet:  
1. Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, en matèria de risc d'inundació, que conclou que l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per perillositat d'inundació segons les determinacions normatives del PATRICOVA.  
2. Informe del Servei de Vida Silvestre sobre l'ampliació dels estudis d'aus presents en la ZEPA i la correcció de suports perillosos per a les aus.  
En data 2 de novembre de 2021, l'òrgan ambiental sol·licita a l'òrgan substantiu la remissió de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, elaborada per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
En data 19 de novembre 2021, l'òrgan substantiu remet la resolució de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, emesa pel director general de Medi natural i Avaluació Ambiental, en què es resol que el projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el desenvolupament i l'execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores que s'hi proposen.  
En data 20 de desembre 2021, l'òrgan substantiu remet un informe de contestació a les al·legacions presentades per Ecologistes en Acció del País Valencià, l'Ajuntament de Xixona i l'Associació de Veïns l'Assut de Mutxamel, elaborat per la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental. Revisada la documentació, s'han desestimat algunes al·legacions i la resta del pronunciament té un sentit similar al de la contestació del promotor.  
En data 26 de gener 2022, l'òrgan substantiu remet l'informe d'adequació favorable condicionat emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en què conclou que, segons la documentació aportada, la instal·lació no requereix una autorització d'abocament d'aquest organisme perquè justifica una gestió de les aigües residuals que no genera un abocament a domini públic hidràulic, i emet un informe condicionat principalment al compliment de la vigilància i el control de les prescripcions següents, entre altres: el titular de l'activitat ha de portar el manteniment adequat de les canalitzacions, basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals, fins i tot de lixiviats, de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat. Manteniment adequat i control de la xarxa de desviament d'aigües superficials i pluvials, per a evitar l'acumulació de qualsevol mena de material que dificulte l'evacuació correcta d'aquestes aigües. En el cas que les aigües pluvials hagen estat en contacte amb els residus, s'hauran de gestionar com a lixiviats. Per al control correcte de les aigües pluvials abocades des de la bassa de pluvials o des del punt de vessament d'entrada, s'haurà de col·locar un mesurador en continu en el punt de desbordament, així com un mesurador de cabal, de manera que es garantisca que l'aigua que s'aboque complisca els paràmetres següents: Conductivitat 1500 S/cm i DQO 60 mg O2/l. Queda prohibit l'emmagatzematge sobre les cel·les reblides o presegellades de subproductes generats en la instal·lació, ja que les aigües pluvials caigudes sobre aquestes cel·les s'han considerat netes. La bassa de lixiviats es mantindrà en tot moment per davall del 50 % de la capacitat que té. Haurà de proposar un sistema que permeta comprovar-ne el volum d'ompliment. S'haurà de recollir una mostra de lixiviats i dades de volum amb una freqüència trimestral en punts representatius. Els paràmetres analitzats en els lixiviats hauran de comprendre, com a mínim, els que s'han analitzat en els piezòmetres de control. Els piezòmetres han d'interceptar el nivell freàtic, en cas contrari, el titular haurà de proposar una ubicació nova, que haurà de comptar amb l'informe favorable d'aquest organisme per a implementar-lo. Els controls s'hauran d'efectuar amb una periodicitat semestral, una a la primavera i una altra a la tardor, i s'hauran d'analitzar els paràmetres descrits en l'informe. Realització d'analítiques en les cel·les noves projectades en els piezòmetres de control. El control de les aigües superficials s'haurà de dur a terme en dos punts, un aigua amunt de l'abocador i un altre, aigua avall. Per al control d'aquestes aigües, haurà d'analitzar amb una freqüència trimestral els paràmetres analitzats en el lixiviat i en els piezòmetres de control.  
En data 3 de febrer de 2022, l'òrgan substantiu remet un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 13 de gener de 2022. Fa referència a qüestions relatives a la inclusió de documentació específica en l'estudi d'integració paisatgística que justifiquen l'adopció de les mesures d'integració proposades en l'informe anterior, de data 12 de juny de 2018 (encaminades a garantir que la nova topografia no distorsione de manera rellevant el paisatge afectat) i ajorna l'emissió d'informe favorable a la seua presentació. En data 16 de febrer de 2022, l'òrgan substantiu ha traslladat a aquest òrgan ambiental l'addenda aportada pel promotor.  
  
Consideracions ambientals  
La planta de tractament i eliminació de residus és una instal·lació existent que es va sotmetre a avaluació d'impacte ambiental. Es troba en el paratge Pedra Negra, a uns 5 km al sud de Xixona (Alacant). A l'emplaçament s'accedeix des de la carretera CV-800 per un desviament senyalitzat, que ocupa diverses parcel·les del polígon 20 del cadastre de rústica, per la qual cosa en el seu moment va obtindre una DIC. L'àmbit es troba inclòs en una «zona apta» per a la localització d'abocadors, d'acord amb la cartografia del PIRCV.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza diverses alternatives d'ampliació en l'entorn de les instal·lacions. Es preveuen totes les possibilitats, incloent-hi l'alternativa zero, el desviament de la línia elèctrica, dues alternatives a l'est, una altra al nord, una a l'oest, dos al sud i una altra al sud-oest. Exceptuant-ne l'alternativa zero i la de trasllat de la línia, que no són viables des del punt de vista de les necessitats, ni tampoc ambientalment, les diverses alternatives es classifiquen per ordre a fi d'establir les prioritats oportunes. S'obté que la més adequada és l'ampliació de l'abocador, que situa a l'oest la cel·la 5 i al nord, la cel·la 6. Aquesta solució permet continuar explotant les instal·lacions de tractament i valorització existents, així com els equips i els sistemes d'explotació de l'abocador, allargar-los la vida útil i establir sinergies en l'ús dels recursos.  
La zona presenta, des del punt de vista de la tipologia i les característiques dels terrenys, condicions adequades per a implantar aquesta mena d'instal·lacions. No s'observa cap afecció en matèria d'inundabilitat. Es troba aproximadament a 5 km de la zona de protecció de la zona humida de l'embassament de Tibi. No hi ha en l'entorn nuclis de població susceptibles de veure's afectats. Té una classificació de sòl no urbanitzable comú i una zonificació rural comuna forestal. La planta està afectada per la via pecuària de l'assagador de Corbins i confronta amb muntanyes gestionades per la Conselleria, fora de l'àmbit de l'ampliació de la instal·lació. A l'est de la instal·lació hi ha el riu de la Torre, a uns 300 metres, i la carretera N-340, i a l'oest, el riu Montnegre. En la part nord de les basses de lixiviats es troba el barranc de les Salines. Part del projecte està afectat per la servitud de vol de la línia de Red Eléctrica Española, a 220 kV Xixona-Beneixama.  
En la zona hi ha cartografiades àmplies zones que alberguen hàbitats prioritaris d'interés comunitari, en particular de tipus gipsícola, a causa de la naturalesa guixenca del terreny, òptima al seu torn per a albergar aquesta mena d'instal·lacions (terrenys de margues i argiles, pràcticament impermeables). En les zones lliures de la parcel·la subsisteix la vegetació pròpia de la zona, de tipus herbaci i arbustiu, amb escassa cobertura i port. Les parcel·les, d'acord amb la cartografia 1:50.000 d'hàbitats, alberguen diversos hàbitats d'interés i prioritaris. Aquests últims (6220\* pasturatges anuals, 6110\* gespes crassifòlies i 1520\* vegetació gipsícola ibèrica) presenten una cobertura escassa i són d'àmplia distribució a la CV.  
Aquest territori va ser identificat com a zona d'alt interés per a la conservació del pinsà trompeter (Bucanetes githagineus) i es va incloure dins de la delimitació de la ZEPA riu Monegre, com a compensació al projecte de la planta considerada. Així mateix, com a mesura compensatòria al projecte, i associada a aquest, es fa, en col·laboració amb la Universitat d'Alacant, el seguiment de la població que niua en aquest àmbit. Tota la instal·lació (tant l'abocador com l'ampliació), per tant, es troba inclosa en l'àmbit de l'espai de la Xarxa Natura 2000 ZEPA riu Monegre. Segons els informes del Servei de Vida Silvestre apareixen en la zona les espècies protegides següents: àguila cuabarrada (Aquila fasciata), pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), mussol real (Bubo bubo), cogullada fosca (Galerida theklae) i còlbit negre (Oenanthe leucura).  
La mesura compensatòria prevista (pel promotor) per a la millora de les condicions d'aus d'interés és la instal·lació d'abeuradors artificials mantinguts durant tot l'any: 10 al voltant de les instal·lacions, durant l'explotació, i 10 més després, en el segellament final. S'hi instal·laran dispositius salvaocells per a previndre la col·lisió d'aus en la línia elèctrica de mitjana tensió que alimenta la planta, d'acord amb el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
La declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 considera que els efectes de l'actuació sobre els hàbitats i les espècies potencialment afectats i, sobretot, sobre la integritat dels llocs de la Xarxa Natura 2000, seran poc significatius.  
Es descarta l'afecció a l'hàbitat prioritari 1520\* (en data 11 de juny de 2020, un tècnic del Servei de Vida Silvestre va fer diversos transsectes dins de la zona delimitada per a l'ampliació de la planta, i es va constatar la presència de sòls guixencs, principalment pertanyents a la fàcies del Keuper. No obstant això, en cap dels transsectes s'observa una vegetació que es puga considerar pertanyent a l'hàbitat reconegut amb el codi 1520\*).  
Exposa que les mesures proposades en l'estudi d'afeccions es consideren insuficients (com a mesures correctores només preveu algunes plantacions, i per a les aus, la instal·lació de 10 abeuradors, l'aïllament d'un suport elèctric i la senyalització d'un tram de la línia elèctrica, sense presentar mesures compensatòries), i indica que s'han d'adoptar mesures preventives i correctores complementàries a les previstes, dirigides a les aus que són objecte de protecció en la ZEPA, i entre les quals s'estableixen les següents:  
Quant al pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), el promotor, a més del seguiment de la població de l'espècie, haurà de presentar i dur a terme un pla de maneig per a la ZEPA a fi de recuperar-ne la població. Aquest pla haurà de contindre les mesures proposades en els treballs de seguiment de la població, entre les quals hi ha l'alimentació suplementària.  
Pel que fa als rapinyaires, el promotor haurà de presentar un pla de correcció de suports elèctrics i adaptar-lo al que disposa el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió. Els suports per corregir seran tots els caracteritzats de perillosos en un radi de 3 km de la ubicació del niu d'àguila cuabarrada localitzada en la ZEPA. Per al desenvolupament d'aquest pla de correcció, el Servei de Vida Silvestre facilitarà la informació necessària per a identificar els suports que cal corregir. Una vegada identificats, és responsabilitat de l'empresa acordar amb els titulars dels suports els arranjaments que s'han d'introduir i assumir-ne el cost.  
Quant a altres espècies d'aus presents en la ZEPA, per a avaluar l'afecció a altres espècies, s'hauran d'obtindre estimes anuals de la població reproductora de les espècies següents: rossarda (Cercotrichas galactotes), còlbit negre (Oenanthe leucura), còlbit ros (Oenanthe hispanica), merla blava (Monticola solitarius) i busquereta cuallarga (Sylvia undata).  
Per a l'estima anual s'ha d'establir una xarxa representativa d'estacions de mostreig, distribuïda de manera estratificada en tots els tipus d'hàbitats presents en la ZEPA. Aquesta mesura es podrà dur a terme mitjançant l'ampliació de l'estudi que du a terme la Universitat d'Alacant per al promotor sobre el pinsà trompeter, tant pel que fa als objectius com a l'import.  
Conclou que, amb les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i sempre que es garantisca el compliment de les mesures preventives indicades, el projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000.  
Es preveu, entre altres mesures preventives, la plastificació de les bales (sistema de retractilat) per a confinar els possibles lixiviats. Es faran regs periòdics per a previndre la formació de pols.  
Es revegetaran talussos d'obra i la coberta amb espècies autòctones. La restauració vegetal serà amb espècies pròpies dels pasturatges subestèpics i matolls mediterranis i preestèpics, que constitueixen les comunitats vegetals majoritàriament presents en l'actualitat, d'acord amb el que s'exposa en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000. El disseny del segellament de l'abocador s'integrarà en l'entorn amb formes anàlogues a les existents, i limitarà l'altura màxima a la cota +318 m, per la qual cosa es mitigarà així la visibilitat de les instal·lacions perquè els pujols existents en l'entorn tenen una altura compresa entre +315 m i +330 m. Considerant la localització de l'abocador, la topografia del terreny circumdant, el sistema de depòsit dels residus en bales retractilades i les mesures de segellament i restauració previstes, no s'estima que l'actuació genere un impacte advers significatiu sobre el paisatge.  
  
Quant a les mesures correctores previstes, es proposa el desviament de la via pecuària assagador dels Corbins, per un traçat no afectat per les instal·lacions. La documentació aportada indica que s'han iniciat els tràmits per al desviament i s'ha de completar el tràmit administratiu corresponent.  
Per a controlar i detectar, si és el cas, afeccions sobre les aigües subterrànies, s'estableix un pla de remei amb les actuacions següents. Si es detecten diferencials de contaminació entre els piezòmetres de control situats aigua avall i aigua amunt, el primer pas consistiria en el cessament immediat dels abocaments en el vas afectat. Es procedirà a buidar els lixiviats acumulats en el fons del vas mitjançant la bomba d'extracció ordinària situada en el pou de captació de lixiviats. Es perforaran pous de captació d'aigües subterrànies, amb un diàmetre suficient per als cabals esperats, i la profunditat serà suficient per a situar el dispositiu de succió de les bombes a 6 m per davall del nivell piezomètric. Es construirà una barrera de pous de captació aigua avall de l'abocador per a l'extracció de les possibles aigües contaminades mitjançant bombament i, si no és possible localitzar i aïllar la fuita, es procedirà a segellar el vas a fi d'evitar l'entrada d'aigües exteriors i anul·lar les causes que puguen produir els lixiviats.  
  
Quant a la generació d'olors, l'evaporador implementa un sistema de control automàtic del pH que impedeix les emissions d'amoníac quan el pH de lixiviats s'eleva, mitjançant l'addició d'àcid sulfúric. S'aporta un estudi olfactomètric efectuat per Labaqua l'11 de març de 2019, que conclou que es compleixen els requisits d'immissió fixats en l'AAI (5 uoE/m³).  
En la documentació s'aporta una auditoria acústica, duta a terme per la consultora ECA, SL, en data 26 d'octubre de 2016. Es van controlar, mitjançant mesuraments acústics en el perímetre de la instal·lació, els nivells sonors exteriors en horari nocturn i diürn a l'efecte de comprovar el compliment dels valors límit d'emissió establits, i es va concloure que compleix els límits aplicables.  
L'informe emés el 7 d'agost de 2020 pel Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera considera que la documentació aportada en matèria d'emissions a l'atmosfera és suficient i adequada.  
El programa de vigilància ambiental (PVA) proposa, entre altres, les mesures següents durant les diverses fases.  
- Període de construcció.  
S'ha d'assegurar la qualitat dels terraplenaments i adequar les característiques d'estabilitat a les que preveu el projecte. S'han de fer controls analítics de granulometria, humitat, grau de compactació i permeabilitat del mineral utilitzat.  
- Període d'explotació o funcionament.  
S'ha de revisar el calat de les basses, els volums ingressats i les lectures dels comptadors en els bombaments de lixiviats. S'ha de comprovar la composició de les aigües i els lixiviats. S'han d'efectuar les comprovacions de les emissions de gas i els registres del comptador de biogàs amb dates de preses de mostres.  
- Després de la vida útil de les instal·lacions.  
S'ha d'assegurar que els geosintètics reuneixen les condicions adequades i previstes en el projecte, amb controls analítics segons el pla de control de qualitat per als geosintètics i la xarxa de cunetes, i que la xarxa de recollida de biogàs reuneix les condicions adequades i previstes en el projecte.  
- Període de postclausura.  
S'han de dur a terme les mesures de control de la qualitat de les aigües subterrànies, els piezòmetres previstos i els mitjans per a prendre mostres i anàlisis que hauran de proporcionar els laboratoris externs encarregats de les analítiques. El nivell piezomètric i les dates de les preses de mostres es faran amb una freqüència semestral.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons es desprén de l'article 7.1.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, ja que queda inclòs en l'annex I, grup 8 (apartat c de la llei.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II del títol II de la Llei 21/ 2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
  
3. L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament a efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, promogut per Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA, situat a la partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants que s'estableixen a continuació:  
1. Pel que fa a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre els que propose el promotor, segons la documentació aportada a aquest òrgan. S'hi podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació sectorial vigent. En relació amb els criteris d'admissió dels residus en abocador, s'hauran d'adaptar a les prescripcions vigents en relació amb el percentatge en pes d'humitat del residu.  
  
2. De manera complementària a les mesures proposades pel promotor, s'hauran d'implementar les mesures preventives i correctores establides en la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, emesa pel director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, que es recullen en la part expositiva d'aquesta resolució i fan referència a la preservació i el seguiment de l'avifauna present en la ZEPA i, en particular, del pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), així com l'adaptació de la línia elèctrica d'alimentació de la planta a les mesures de prevenció de col·lisió i electrocució d'avifauna.   
  
3. Atesa la localització de la planta en terreny forestal, s'haurà de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i els treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4. El seguiment i la vigilància prevists en aquesta resolució per a l'ampliació de la instal·lació, s'estableixen de manera complementària i sense perjudici de les condicions aplicables a l'explotació de les instal·lacions existents. Les mesures de seguiment i els resultats dels controls efectuats per a garantir el compliment de les mesures establides en l'informe d'adequació de la CHX i de l'IGME, s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 28 de febrer de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.