Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6895, del 05-11-2012 (2012/9992)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alfafar i Alfarp. Expedients número 9/08 AIA i 366/06 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6895

Data del DOGV
:   05-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/9992


Data del document
:   10-10-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alfarb
    * Alfafar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alfafar i Alfarp. Expedients número 9/08 AIA i 366/06 AIA. [2012/9992]  
  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 9/08 AIA Alfafar i 366/06 AIA Alfarp.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 9/08-AIA.   
Títol: Pla Especial Sector 1 AB SUNP Alfafar Parc.  
Promotor: Ajuntament d'Alfafar.  
Autoritat substantiva: CTU.  
Localització: terme municipal d'Alfafar (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és el de desenrotllar un únic programa d'actuació urbanística per al desplegament i execució d'uns terrenys propietat de l'Associació d'Interés Urbanístic Alfafar Parc, els quals formen el sector 1AB, format per la suma dels sectors 1A i 1B del Pla General d'Ordenació Urbana d'Alfafar vigent, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el dia 10 de desembre de 1991, el qual classifica este sòl com sòl urbanitzable no programat terciari d'ús predominant comercial. A més s'aprofita per a ajustar els límits del sector, però a costa del sòl urbà.  
  
La superfície total ve donada per la suma dels dos sectors 1A i 1B i dóna com resultat 223.200 m², que presenta els límits següents:  
  
- Nord: nucli urbà d'Alfafar (consolidat) i sector Rabisanxo (urbanitzat, poc edificat).  
- Est: zona industrial (urbanitzat i consolidat amb caràcter predominant comercial).  
- Sud: zona industrial i terme municipal de Massanassa (urbanitzat i consolidat amb ús predominant comercial).  
- Oest: sòl urbà, zona de reserva dotacional (poc urbanitzat i edificat, cementeri, poliesportiu, falta de parc).  
En el quadro annex s'indiquen característiques principals del sector proposat:  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
  
  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sòl inclòs en l'àmbit del pla parcial, segons l'estudi d'impacte ambiental presentat, constituïx una bossa aïllada de sòl rústic residual, rodejada de sòl urbà per tots els seus costats. És fruit del deteriorament de les zones d'horta i amb major intensitat, del desenrotllament urbanístic dels sectors limítrofs en totes les direccions. Estos terrenys han estat dedicats tradicionalment a cultius d'horta de regadiu, i en l'actualitat estan abandonats, no tenen vegetació digna de menció diferent de la vinculada als cultius hortícoles o de cítrics.  
  
La proposta d'ordenació per a l'àrea d'estudi es caracteritza per la continuïtat en el caràcter comercial predominant de les urbanitzacions existents. La proposta compta amb un gran centre comercial, al voltant del qual s'edificaran altres comerços de menor dimensió, deixant un gran buit interior per a aparcament. En l'extrem nord-oest es planteja una edificació de tipologia distinta per a albergar-hi usos terciaris d'oficines i hotelers. La gran superfície comercial tindrà una alçada de 24 metres, els comerços de menor entitat uns 12 metres i els edificis al nord-oest 30 metres.  
El principal vial d'accés a la nova àrea de desenrotllament, naix des de la glorieta que enllaça amb la N-332 seguint un traçat paral·lel a la CV com a via de servici amb bosses d'aparcament. Este vial no servirà d'accés directe a la gran superfície d'aparcaments, sinó que continua després de la gran superfície comercial fins al punt d'inflexió entre la zona comercial i la d'oficines i hotels. Per això, la programació d'este sector requerix la prolongació oest del carrer Pérez Llácer i la creació d'un nou vial en el límit oest, en direcció N-S, que unirà l'avinguda dels Reis Catòlics amb el carrer Pérez Llácer i esta amb la rotonda de la CV-412.  
De les edificacions i infraestructures existents en l'àmbit ordenat, cal destacar la presència d'una antiga alqueria denominada l'Alqueria Nova, una de les dos úniques alqueries aïllades subsistents en el terme d'Alfafar, la qual es proposa restaurar i rehabilitar implicant la seua reutilització amb usos compatibles amb la seua protecció, atés que l'Ajuntament d'Alfafar imposa la seua protecció i conservació en les Bases Particulars que regulen el PAI. De les infraestructures existents només cal assenyalar la presència d'una línia elèctrica aèria de mitjana tensió, que travessa ambdós sectors en sentit E-O, i els dos ramals de la séquia de Favara (séquies de l'Orba i de la Fila) que han estat prestant servici de reg i de desaigüe a les parcel·les agrícoles. Estes dos infraestructures són incompatibles, en el seu traçat i estat actuals, amb l'ordenació proposada i perquè es preveu la seua reposició, en ambdós casos pel subsòl, des de les seues entrades al sector pel seu límit oest fins a les seues eixides pels seus límits sud (un dels ramals de la séquia) i oest (la línia elèctrica i l'altre ramal de la séquia).  
La xarxa d'abastiment d'aigua potable es realitzarà basant-se en la connexió existent en els vials adjacents que connecten amb la xarxa local d'abastiment, d'acord amb l'empresa subministradora del municipi. La xarxa de sanejament d'aigües residuals projectada, arreplegarà les aigües dels diferents usos que s'ubicaran en la urbanització proposada i el conjunt d'aigües residuals seran conduïdes per mitjà de la connexió a la xarxa de sanejament existent en els vials adjacents fins a l'estació depuradora de Pinedo.  
La major proporció que preveu el projecte de generació de residus sòlids siga derivada dels diferents embalatges dels productes que es comercialitzen en la zona, paper, cartó, plàstic, fusta, metall i vidre, que seran depositats en els contenidors projectats i on cada empresa gestionarà la seua retirada particularment o contractant el servici a tercers.  
  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una anàlisi d'alternatives proposades per a abordar l'ordenació de l'àrea, la mateixa àrea objecte d'estudi, sense analitzar alternatives en un altre emplaçament, atés que el sòl està classificat com sòl urbanitzable no programat i s'entén que és la millor alternativa enfront de la reclassificació de nou sòl.  
  
Es presenten tres alternatives d'ordenació sent l'alternativa primera la que considera l'opció de no realitzar cap actuació deixant els usos del sòl com es troben en l'actualitat. De les altres dos alternatives la segona consistix en una ordenació semblant a les existents en l'entorn de la zona objecte d'estudi, les quals manquen, segons la documentació, d'espais lliures i zones verdes, vials amb poc arbratge. Per això, es tria l'alternativa tercera en què es presenta una ordenació que establix relacions visuals entre les diferents àrees urbanes, l'àrea residencial, les zones dotacionals i els espais lliures junt amb les zones comercials.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
El Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de València va remetre a este servici, en data 18 de gener de 2008, documentació relativa al Pla Parcial Sector 1 AB SNUP PGOU Alfafar Parc d'Alfafar (València), i es va incoar l'expedient número 9/5312-XAU del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental junt amb la resta de documentació tècnica i d'ordenació de la proposta de Pla Parcial Sector 1 AB SNUP PGOU Alfafar Parc d'Alfafar (València) es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOCV núm. 5.314, de data 31 de juliol de 2006, segons consta en el certificat emés per la secretària general de l'Ajuntament de Paterna, emés en data 15 de maig de 2007.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen informes sol·licitats durant la seua tramitació:  
- Informe de la mercantil Aquagest Levante, SA, com a concessionària per a l'abastiment del municipi d'Alfafar, de data 14 de febrer de 2008, en el qual es justifica la suficiència dels recursos del municipi per a abastir les necessitats hídriques previstes per l'actuació.  
- Informe de l'EPSAR, de data 13 d'octubre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Pinedo per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Programa d'Actuació Integrada en els sectors 1A i 1B del municipi d'Alfafar que informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR de Pinedo, sempre que es complisquen els condicionants establits en el dit informe.   
  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits.  
D'acord amb el Decret 96 1995/, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (PORN), el projecte es troba dins del seu àmbit territorial. Per això, per al desenrotllament del projecte s'hauran d'aplicar totes aquelles disposicions exposades en la seua normativa i que se li apliquen.  
2. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana  
No hi ha cap terreny classificat com sòl forestal, registrat per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit del sector proposat.  
3. Rambles i llits  
Dins de l'àmbit del sector no transcorre cap barranc o llit que puga veure's afectat per la modificació. Només cal destacar la presència dels dos ramals de la séquia de Favara (Séquies de l'Orba i de la Fila) que han estat prestant servici de reg i de desaigüe a les parcel·les agrícoles.  
  
4. Cementeri  
El projecte proposat confronta per l'oest amb el cementeri municipal d'Alfafar i la seua ampliació, per això, li serà aplicable el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
5. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, en el sector objecte d'estudi no hi ha cap zona classificada com zona de risc d'inundació.  
6. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics. Els servicis de subministrament d'aigua potable discorren de forma paral·lela a la zona d'actuació, pels dos costats, ambdós soterrats i davall la vorera dels dos vials ja urbanitzats. El traçat actual de les xarxes acaba a l'alçada de l'encreuament dels dos carrers anteriors, pròxim al pou. L'empresa subministradora d'aigua és Aquagest Levante, SA, que realitza informe en data 14 de febrer de 2008, en què justifica la disponibilitat dels recursos necessaris per a abastir l'actuació proposada.  
Segons el projecte, la xarxa d'abastiment d'aigua potable serà en anells, composta per canonades principals que formen un anell, del qual es van derivant les canonades secundàries i connexions. Es projectarà per mitjà de canonada de fosa dúctil en la xarxa general i canonada de polietilé reticulat d'alta densitat per a les connexions domiciliàries.  
  
Per al reg de les zones verdes i els arbres plantats en els distints vials es pretén realitzar una xarxa de subministrament d'aigua fruit de derivacions des de la xarxa d'aigua potable per a alimentar les distintes zones a regar. Per al reg dels arbres plantats en els pàrquings privats de la zona a urbanitzar, es pretén realitzar una única derivació des de la xarxa d'aigua potable.  
Segons l'esmentat informe de l'empresa subministradora, Aquagest Levante, SL, als blocs destinats a l'ús comercial se'ls assigna una dotació, com a cabal punta, de 0,30 l/s. Per a ús d'hostaleria s'assignarà una dotació de cabal punta de 14,00 l/s, per a ús oficines la dotació serà de 2 l/s i per a ús hoteler s'assigna una dotació punta de 12 l/s. A la parcel·la especial d'ús comercial amb hostaleria, se li assignarà un cabal punta de 14,50 l/s. El subministrament total punta necessari per a l'actuació serà de 63,08 l/s.  
Per a abastir estes necessitats el servici actual compta amb tres captacions pròpies denominades: pou Plaça, pou Iryda i el pou de la Castanyera, tots ells alimentats per l'aqüífer del Pla de València Nord, Unitat Hidrogeològica 08.25. Tots ells, presenten una qualitat de les aigües dins dels paràmetres establits per la legislació sanitària vigent, i d'acord amb l'informe esmentat no cal el tractament de l'aigua. D'altra banda, ateses les condicions actuals, no és necessària l'execució d'obres d'infraestructura.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals. El municipi d'Alfafar es troba dins del conjunt de municipis als quals dóna servici l'EDAR de Pinedo. La xarxa de sanejament d'aigües residuals, arreplegarà les aigües dels diferents usos que s'ubicaran en la urbanització proposada, en dos punts d'entroncament al col·lector principal existent en la via de servici que limita el polígon comercial desenrotllat a l'est de l'àrea d'estudi. El conjunt d'aigües residuals serà conduït i incorporat a la xarxa existent fins a l'estació depuradora de Pinedo.  
  
La xarxa de sanejament de les aigües pluvials arreplegarà les aigües amb pendent cap a l'est i cap al sud i s'uniran a un col·lector situat a l'est paral·lel a la carretera CV-412.  
Segons l'Informe de l'EPSAR, de data 13 d'octubre de 2008, la depuradora de Pinedo està dissenyada per a tractar 200.000 m³/dia i en l'actualitat l'influent que rep és de 209.373 m³/dia. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 145,45 m³/dia i, per tant, els urbanitzadors hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de suplementar les infraestructures públiques en el que siga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents.  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans. Segons la documentació aportada els residus sòlids que generarà la zona comercial (derivada dels diferents embalatges dels productes que es comercialitzen: paper, cartó, plàstic, fusta, metall i vidre) seran gestionats per cada empresa generadora de forma particular o contractant el servici a tercers. Segons documentació aportada per l'Ajuntament d'Alfafar, com a competent en el servici municipal d'arreplega dels residus, cal destacar que en l'aprovació del Pla dels sectors 1-A i 1-B, segons l'acord municipal, junt amb el projecte d'urbanització i les ordenances urbanístiques que conté el Pla Parcial, s'imposa a l'actuació urbanística un tractament autònom i integrat, habilitant en la part no comercial de cada nau una zona de càrrega-descàrrega, junt amb la zona de tractament dels residus sòlids (fonamentalment cartó) pròpia de l'activitat comercial.  
  
D'altra banda, per als espais públics i zones verdes, en especial en la zona nord-oest, on es concentra l'ús dotacional, hoteler i d'oficines junt amb els locals comercials d'hostaleria, es potenciarà la ubicació de contenidors i papereres apropiades per a la recollida selectiva d'estos. El concessionari públic del servici d'arreplega, inclourà en la seua concessió com a ampliació d'esta, l'arreplega d'estos residus generats pel Pla Parcial, a fi d'atendre el possible increment exterior al perímetre autogestionat.  
7. Jaciments arqueològics  
En la documentació aportada no es presenta l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Especial Sector 1 AB SNUP Alfafar Parc del PGOU d'Alfafar.  
8. Infraestructures de transport  
La carretera CV-412 actua com a límit sud de l'actuació. Esta carretera comunica transversalment l'autovia N-332 (Pista de Silla) amb l'antic Camí Reial de Madrid, i servix com nou accés conjunt a Alfafar i Massanassa. No obstant això, cal ressaltar que el tram de la CV-412 contigua a l'àmbit del pla parcial va ser cedit per la Conselleria d'Infraestructures i Transport als municipis d'Alfafar i Massanassa, i ha deixat de ser una carretera per a passar a ser una via urbana (av. de la Generalitat), raó per la qual la competència autonòmica respecte d'això hauria decaigut, amb efectes de novembre de 2007 moment en què es va subscriure el corresponent conveni interadministratiu i l'adopció dels acords d'aprovació de les respectives administracions públiques.  
  
La zona estudiada, ateses les seues característiques presenta principalment els caps de setmana, una alta densitat de trànsit.  
Encara que l'actuació no afecta directament el domini públic de l'autovia carretera N-332, es produirà una afecció indirecta deguda a l'augment del trànsit cap a la zona del projecte, més encara quan es produïx sobre una via que en l'actualitat presenta problemes d'excés de trànsit en moments puntuals. És per això que els estudis de trànsit complementaris realitzats hauran d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, així com del titular de la via N-332, de manera que quede solucionat el problema dels accessos i de l'augment de trànsit de la zona afectada pel pla parcial.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament i de l'annex II, grup 7.b del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Especial Sector 1 AB SUNP Alfafar Parc del PGOU d'Alfafar (València), sempre que s'adeqüe al que establix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants exposats en el punt segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva al fet que es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió del projecte els següents condicionants:  
1. S'haurà d'aportar l'informe de la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
- L'Ajuntament haurà de vetlar perquè l'abocament generat continue complint amb els límits d'abocament establits en l'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
- L'Ajuntament d'Alfafar vetlarà perquè el consum de recursos hídrics continue tenint la disponibilitat i compatibilitat amb les previsions dels plans hidrològics, a més de no afectar altres usos existents legalment implantats.  
- L'Ajuntament d'Alfafar vetlarà perquè l'urbanitzador solucione, d'acord amb les determinacions que s'establisquen els informes de les administracions afectades, els problemes de trànsit en els accessos i en les zones adjacents afectades pel Pla Especial.  
3. Hauran de complir-se els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR de 13 d'octubre de 2008.  
4. Hauran d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria d'Infraestructures i Transport així com de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana sobre els estudis de trànsit que formen part integrant de l'alternativa tècnica del pla especial.   
5. Són nuls de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absolutament, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 20 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 366/06-AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial.  
Promotor: Ajuntament d'Alfarp.  
Òrgan substantiu: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (S. Planejament).  
Localització: polígon 5 del terme municipal d'Alfarp (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte proposat comporta la reclassificació i ordenació urbanística integral d'una bossa de sòl situat en el polígon 5 del municipi d'Alfarp (partida Altamar), separada a una distància aproximada de 5 km respecte al nucli urbà d'Alfarp i que ocuparà un espai intermedi entre el nucli urbà l'Almaguer i la urbanització Els Llacs (Alginet). Els límits de l'espai a ordenar són els següents:  
- Pel nord, la carretera comarcal Benifaió - Catadau (CV-520), a l'altura del km. 7 i, en l'últim tram, (NW) disseminats residencials.  
  
- Pel sud, límit del terme municipal d'Alginet i nucli urbà Els Llacs, en la franja situada sobre el municipi d'Alfarp.   
- Per l'est, nucli residencial l'Almaguer (Alfarp), que es desenrotlla a ambdós marges de la carretera comarcal.  
- Per l'oest, sòl rústic, amb la presència d'alguns disseminats.   
  
La superfície total del sector és de 814.3890 metres quadrats el que suposa una reclassificació de sòl del 4,69% de la superfície total classificada per les normes subsidiàries com sòl no urbanitzable i el 7,39% del sòl no urbanitzable comú.  
Esta operació reclassificatòria suposa una alteració en les directrius del model territorial dissenyat per les Normes Subsidiàries del Planejament de 1988 el que ha ocasionat la revisió del model territorial del municipi per mitjà de la superació inicial de la fase de concert previ.  
  
Els aspectes més destacats del concert previ són:   
- Estancament del nucli urbà d'Alfarp amb sòl urbà vacant i sense iniciativa per a desenrotllar-lo.  
- Progressiva consolidació de nuclis urbans de residència extensiva.  
- Necessitat de mantindre l'essència de l'actual nucli urbà.  
- Permetre el creixement moderat de la zona consolidada del Puntal.  
- Classificar com urbanitzable una superfície de 1.535.791 metres quadrats a costa del sòl no urbanitzable i permetre habilitar sòl urbanitzable en tres punts diferents del terme municipal.  
La justificació de l'actuació urbanística se sustenta en la motivació de donar continuïtat urbana a dos nuclis urbans: la urbanització Els Llacs en el terme municipal d'Alginet i la urbanització de l'Almaguer en el terme municipal d'Alfarp. Es pretén dotar a estos assentaments urbans perifèrics de servicis com ara subministrament d'aigua potable i depuració d'aigües residuals.  
Amb esta iniciativa també es perseguix detindre la tendència de la proliferació d'edificacions al marge del pla general sense suport d'infraestructures ni servicis urbans donant resposta a la demanda de segona residència.  
L'àmbit del sòl objecte de reclassificació no coincidix plenament amb els plans d'ordenació del document del concert previ. La raó de la no coincidència consistix en la intenció de conferir a l'àmbit territorial del sector una forma homogènia, conformada per eixos viaris lineals.  
Les zones d'ordenació urbanística seran:  
- Zona residencial: ocuparà una extensió de 453.830,20 metres quadrats diferenciades en dos zones (ADIC 1- vivendes apariades- i ADIC 2 - vivendes en filera-). En total es planteja la construcció de 1.265 vivendes.  
- Zona terciària: posseirà una extensió de 13.250 metres quadrats  
  
- Zona d'equipament dotacional: es localitzen en dos espais diferenciats per raó de l'ús: educatiu i recreatiu.  
Elements de la xarxa primària: com a elements estructurals de l'ordenació urbanística s'identifiquen els següents:  
- PRV-1: carretera CV-520.  
- PRV-2: vial que es projecta sobre camí preexistent.  
- PQL: espai lliure situat en el costat oest del sector que comprendrà amb una superfície de 25.000 metres quadrats.  
- PID: reserva de terrenys per a la implantació de l'estació depuradora que se situarà fora del sector.  
La programació de l'actuació integrada observarà les condicions següents: respecte del curs natural de les aigües pluvials, evitar desmunts massius, implantació de xarxa de sanejament, es preservaran les masses arbustives, plantació d'espais lliures amb espècies autòctones, plantació de pantalla vegetal enfront de la CV-520 per a minimitzar l'impacte acústic, s'habilitarà espai per a una possible parada d'autobús, s'establiran punts verds per a l'arreplega de residus, s'implantarà un corredor de vianants, es canalitzaran les aigües pluvials.  
Les infraestructures presents en la zona són:   
- Camí d'accés a la urbanització Els Llacs.  
- Dos línies aèries d'alta tensió: estes afeccions suposen una franja de servitud de 20 ml en l'àmbit del PAI i queda exclosa la plantació d'arbres i la construcció d'edificis. La dita línia no es canalitzarà.   
  
- Pou d'abastiment d'aigua: es guardarà un perímetre de protecció de 300 metres.  
- CV-520 (zona de domini de 3 metres i zona de protecció de 25 metres).  
Quant a la memòria justificativa del pla parcial es destaquen els aspectes següents: el lloc d'implantació del projecte és prou complex per la quantitat d'incidents que presenta. A causa d'esta circumstància s'opta perquè siga la mateixa orografia del lloc la que marque la configuració de les illes edificables mantenint la topografia, les vistes cap als tàlvegs i la seua vegetació. El pla inclinat del terreny s'aprofita per a afavorir les perspectives llunyanes de l'entorn.   
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va realitzar per mitjà d'inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 14 de desembre de 2005.  
L'expedient va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 25 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van produir les següents al·legacions (extracte):  
- Montes d'Alfarp S. Coop. V. Al·lega en contra de la tipologia edificativa prevista contrària amb la tradicional urbanització que coneixem que trencarà amb tot un entorn creant un autèntic impacte paisatgístic; a més s'exposa que està en tramitació una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de pedrera dins del perímetre del PAI i resulten incompatibles i contradictòries ambdós actuacions  
- Grups polítics municipals BLOC- Esquerra Verda i PSPV-PSOE:   
«...L'actuació prevista té un volum considerable, perquè suposa crear més superfície de sòl residencial, 814.380 m², que actualment hi ha al terme d'Alfarp, 670.150 m², comptant el nucli urbà i les urbanitzacions de l'Almaguer i Catxapins. El que suposa un canvi radical del model urbanístic del poble. I és tan gran el canvi que mai pot fer-se mitjançant un pla parcial de millora...»  
  
«... Tant la passada com la vigent Llei de Sòl no Urbanitzable Valenciana, trenquen amb el concepte tradicional de definir sòl no urbanitzable tot terreny simplement exclòs del procés urbanitzador. Esta part de la consideració que la classificació del sòl no urbanitzable no obeeix només a un mer judici d'exclusió respecte a l'activitat urbanitzadora, sinó d'una voluntat preservadora orientada a la conservació de valors ecològics i paisatgístics apreciats...»  
«L'alternativa presentada preveu la possibilitat de construir 1.265 habitatges... Això significarà crear un nou nucli urbà que doblarà en habitants, perquè malgrat que l'alternativa parla de segones residències, amb eixa tipologia es crea una ciutat dormitori de primeres residències com alternativa al preu de l'habitatge de la ciutat de València o l'àrea metropolitana. El que a la llarga pot suposar greus problemes no sols d'administració i gestió dels serveis...»  
L'alternativa presentada no contempla l'ampliació de la carretera Catadau-Benifaió, tanmateix la solució de las connexions amb el sector mitjançant «glorietes» està totalment desfasada i rebutjada pels tècnics pel seu perill, preferint-se solucions per rotondes.  
Tampoc diu res la documentació de la qualitat de l'aigua del pou, ni del nombre de nitrats que té.»  
La contestació a les al·legacions és la següent (en síntesi):  
«L'índex d'edificabilitat que es planteja en el sector de nova creació és propi de segona residència, amb tipologia de vivendes adossades que demanda el mercat immobiliari per a este tipus d'ús. La vertebració d'esta tipologia amb les limítrofs es fa perfectament factible.»  
  
«El fet que s'haja procedit a iniciar el tràmit d'informació pública d'una declaració d'interés comunitari per a instal·lació de pedrera no comporta necessàriament la llicència. Perquè el dit expedient puga ser admés a tràmit resulta imprescindible l'informe favorable del municipi.»   
Com a resposta al requeriment d'ampliació de documentació realitzada des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental el dia 28 de febrer de 2007 es rep distinta documentació el contingut del qual es reflectix a continuació:  
- Resolució d'expedient de «Concessió d'aigües subterrànies renovables per mitjà de pou ubicat en la partida Almaguer, en el terme municipal d'Alfarp (València)» amb destinació a 160 hectàrees de nova transformació; en la dita resolució es concedix a Explotaciones Agrícolas Altamar, SA, l'aprofitament d'un volum màxim anual de 810.000 metres cúbics d'aigües subterrànies renovables, per al reg de fruiters de nova implantació.  
- Sol·licitud de modificació de concessió d'aigües de reg amb data registre d'entrada en la CHX del dia 1 d'agost de 2006: en la dita petició se sol·liciten 309.940 metres cúbics a l'any per a abastiment de població (1.730 vivendes de nova execució i 170 vivendes disseminades). La resta de volum disponible de la concessió es continuaria utilitzant per a reg de cítrics.  
- Justificació de les necessitats hídriques: es proposa l'abastiment de 4.047 habitants amb una demanda neta a l'any de 295.431 metres cúbics a l'any (0,20m³/hab./dia) junt amb una demanda de 14.509 metres cúbics a l'any per a usos terciaris.  
- En relació amb l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, s'exposa: «... la implantació de l'ús residencial que es pretén en la present actuació urbanística no suposa un increment del consum d'aigua, tenint en compte que la disponibilitat i compatibilitat amb les previsions del pla hidrològic de conca està degudament acreditada en l'expedient de concessió...»  
- Quant a l'informe referit a la possible incidència sobre afecció a domini públic hidràulic i incidència de l'actuació sobre el règim de corrents, es deixa constància de l'existència d'expedient en la CHX relatiu a l'emissió del corresponent informe.  
- En relació amb el sistema de gestió de residus es manifesta que serà municipal i el seu destí serà el que en el seu moment es considere convenient.  
Afeccions legals. Informes sectorials  
- Terreny forestal d'acord amb l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 3/1993 Forestal de la comunitat Valenciana quasi el 70% de l'actuació se situa en terreny forestal.  
- Domini públic - Vies pecuàries: assegador de la Contesa, assegador de Benifaió.  
- Llits hídrics: barranc dels Nius, barranc del Menut   
- L'àmbit del projecte es troba ubicat, en la seua totalitat, dins de l'àmbit territorial subjecte a ordenació de la conca hidrogràfica de l'Albufera, definit pel Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera (PORN), aprovat per Decret 96/1995, de16 de maig, del Govern Valencià.  
- Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA): la franja situada al SO està inclosa dins de la zona d'afecció per a l'execució de l'actuació integral denominada «Drenatge transversal del Canal Xúquer-Túria.  
D'acordamb les afeccions enumerades s'han emés els següents informes sectorials (en extracte):  
Per el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (emés el 14 de maig de 2007):   
«.. l'àmbit del projecte es troba ubicat dins de l'àmbit territorial subjecte a ordenació de la conca hidrogràfica de l'Albufera aprovat per mitjà de Decret 96 1995,/de 16 de maig, publicat en el DOGV 2516 de data 26 de maig de 1995.   
El dit decret, en relació amb les següents matèries establix que:  
  
«... tot abocament urbà s'ha d'arreplegar en col·lectors de clavegueram, a poder ser de caràcter separatiu, el final del qual siga una instal·lació de tractament del dit abocament. Això serà especialment aplicable a les urbanitzacions, reconegudes o no com a tals....»  
«... D'acord amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre el tractament de les aigües residuals urbanes, els abocaments procedents d'instal·lacions de tractaments d'aigües residuals urbanes realitzats en zones sensibles definides (cas de l'Albufera de València) propenses a l'eutrofització, hauran de complir abans de finals de l'any 1998 els següents requisits, en les condicions que la dita directiva arreplega:  
Paràmetres concentració% mínim  
Reducció  
Fòsfor total 2 mg/l P (10.000 - 100.000 eh) 80  
1 mg/l P (més de 100.000 eh)  
Nitrogen total 15 mg/l N (10.000 - 100.000 eh) 70-80  
10mg/l N (més de 100.000 eh)  
(eh: equivalent habitant)  
No obstant això, estes concentracions podrien haver de reduir-se encara més per a adaptar-se a les quantitats màximes de fòsfor fixades en el Pla director de Sanejament Integral del Llac de l'Albufera. »  
- Es farà un especial esforç en:  
a) Dotar als nuclis urbans de sistemes de depuració d'aigües residuals més idonis, segons el seu volum de població...  
b) Eliminar abocaments directes o indirectes en llits fluvials públics, canals de reg o aqüífers subterranis, d'aigües residuals la composició química o del qual contaminació bacteriològica, puga contaminar les aigües amb danys per a la salut pública, els aprofitaments o la conservació dels ecosistemes...»  
«Sobre la conservació del sòl i la coberta vegetal.  
- Serà aplicable a totes les forests o terrenys forestals la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana (Llei 3/1193) i d'acord amb ella, es mantindran, protegiran i ampliaran les cobertes vegetals del nombre més gran possible d'estrats...  
- Es fomentarà la declaració dels terrenys forestals de la conca de l'Albufera com a protectors, segons la Llei Forestal.  
- Amb independència del compliment de la legislació vigent en matèria d'espècies vegetals protegides, es procurarà la conservació de les masses arbòries, i estrictament les d'espècies autòctones, siga quina siga la seua grandària, inclús exemplars aïllats, i no es permetrà la seua rompuda o un altre tipus d'alteració o canvi d'ús.   
- En les forests i terrenys forestals es conservarà i restaurarà la vegetació natural on esta es trobe degradada, atesa la seua importància en el manteniment dels ecosistemes i en la regulació dels processos físics i biològics, sobre la base dels criteris següents:   
a) Potenciar la regeneració natural de la coberta vegetal sempre que siga possible...  
c) Es prestarà especial atenció a la prevenció i extinció d'incendis, millorant els equipaments existents per a tal fi, així com a la regeneració de les zones afectades.  
- Com una de les accions fonamentals encaminades a la lluita contra l'erosió, es procedirà a la posada en marxa d'accions previstes en el projecte Correcció Hidrològica i Forestal de la conca hidrogràfica de l'Albufera, redactada i aprovada en 1982, i entre elles:  
a) En aquelles àrees que per les seues característiques litològiques i de relleu presenten un alt grau de susceptibilitat a l'aparició de fenòmens erosius greus, es procurarà el manteniment de la coberta arbòria, quan n'hi haja en l'actualitat, o la seua introducció i extensió en el cas de sòls nus, com a element fonamental de protecció enfront de fenòmens erosius.  
- Igualment, s'estimularan les mesures agrosilvícoles en aquells terrenys marginals aptes per a la reforestació o conservació de masses forestals ja existents. Es potenciarà la regeneració arbustiva amb espècies pròpies de la zona.  
- Es promourà la recuperació de la vegetació dels llits i rambles per mitjà de repoblacions amb vegetació riberenca i palustre.  
Sobre la conservació de la flora i la fauna  
S'adoptaran les mesures necessàries per a la protecció de les espècies especificades en les distintes normatives de protecció...  
Sobre la conservació de les vies pecuàries  
- Les vies pecuàries considerades d'interés natural no podran declarar-se innecessàries, ni alienar-se o dedicar-se a altres usos.  
- Es fomentarà l'ús públic extensiu d'estes vies... i la seua conservació com a corredors ecològics entre distintes zones, sense perjuí del seu ús ramader».  
L'informe conclou :  
«D'acord amb això, s'imposa al projecte per a previndre o minimitzar tots els possibles efectes negatius que pogueren realitzar-se durant les actuacions del projecte, que complisca les especificacions establides en la normativa continguda en el PORN pel que fa a control de la depuració i abocament d'aigües residuals, protecció de les vies pecuàries, protecció del barranc dels Nius, mesures necessàries per a minimitzar el risc de contaminació d'aqüífers i preservar el domini públic hidràulic, redissenyar les zones verdes perquè incloguen les àrees ocupades per vegetació natural procurant la conservació de les masses arbòries, i estrictament les d'espècies autòctones amb valor natural.»  
  
- Pel Servici Territorial d'Indústria; Secció de Mines (emés el 30 d'octubre de 2007):  
El Servici Territorial de Mines, respecte als buits miners situats dins de l'àmbit del pla parcial, informa:  
«En relació amb l'assumpte de referència i vist el seu escrit de data..., que sol·licita informe respecte a la situació administrativa de determinades concessions mineres que pogueren afectar l'expedient Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial, se'ls comunica que les parcel·les reflectides en l'escrit mencionat pertanyents al polígon 5 del terme municipal d'Alfarp no afecten cap registre miner vigent.  
  
L'informe prosseguix (d'aplicació a les mines en actiu fora de l'àmbit del pla parcial):   
No obstant això, se li informa de manera general:  
1. L'article 451 del vigent Decret 67/2006 de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació Territorial i Urbanística, establix: «...és imprescindible l'establiment d'un perímetre de com a mínim 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de la pedrera, amb prohibició expressa d'ús residencial.  
2. Igualment s'informa que també se li podria aplicar, respecte a pedreres autoritzades, l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, que establix el següent: «...en tot cas, les indústries fabrils que hagen de ser considerades com perilloses i insalubres, només podran emplaçar-se, com a regla general, a una distància de 2.000 metres a comptar del nucli més pròxim de població agrupada»...  
  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, AUV (emés el 2 de juliol de 2008):  
La Secció Forestal informa, d'acord amb allò que ha sol·licitat el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, sobre les zones que, figurant en l'Inventari Forestal com a forestals, són susceptibles de major protecció. Es transcriu part de l'informe emés:  
«... A la vista dels plans presentats el pla parcial afecta terreny forestal.  
Característiques de la zona: paisatge típic agroforestal, on predomina el terreny forestal sobre les parcel·les agrícoles. La vegetació està formada per garriga mediterrània de coscoll (Quercus cocifera), llentiscle (Pistacia lentiscus) ginebre (Juiperus oxycedrus), margalló (Chamaerops humilis), timó (Thymus sp) i romer (Rosmarinus officinalis) entre les espècies més representatives de les llenyoses de mitjana i alta talla. El paisatge és cavallonat i en l'interior de la zona hi ha unes quantes pedreres, la qual cosa li conferix un aspecte prou antropitzat.  
Zones a què ha de donar-se major nivell de protecció: des del punt de vista forestal, l'àrea podria tindre importància com a aprofitament silvopastoral, ja que la presència d'arbratge per a fusta és escassa. Les parcel·les, en l'àmbit cadastral, que hagueren de rebre major protecció, a falta d'una altra major informació sobre biodiversitat, haurien de coincidir amb aquelles que tenen presència d'arbratge: 188, 189, 190, 251, 249, 177, 170, 239.  
Zones amb arbratge natural: les parcel·les mencionades tenen presència d'arbratge natural.  
...Es necessari la redacció d'un pla de defensa contra incendis forestals realitzat per tècnic competent, que assegure que en el cas d'executar la zona residencial, la correcta defensa contra incendis, de manera que cap foc provinent de la zona exterior perjudique la zona residencial, i que des de la mateixa zona residencial no passe cap foc a la zona forestal.»  
- Per l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral (emés l'1 de setembre de 2008):  
a) L'àmbit d'actuació del pla parcial, no es troba afectat per risc d'inundació....  
b) Respecte a la mesura estructural EVZ 10: Drenatge transversal del canal Xúquer - Túria prevista en el document núm. 2 del PATRICOVA sobre l'àmbit d'actuació de l'Homologació i Pla Parcial del Sector, cal informar:  
- D'acord amb la informació que es troba en este servici, l'esmentada mesura estructural es troba totalment executada, i ha sigut l'agent encarregat la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- ... Per tant des d'este servici i en termes «estrictament del risc d'inundació», l'actuació projectada s'entén compatible amb la Mesura Estructural EVZ10: Drenatge transversal del canal Xúquer-Túria, mesura que, d'altra banda, ha sigut totalment executada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- No obstant això, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic i/o zona de policia o de la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen).  
  
c) Finalment, respecte a la possible afecció del PAT de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana, l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per este.»   
- Informe de l'Àrea d'Urbanisme (emés el 22 de desembre de 2006):  
«...els instruments de planejament de desenrotllament que prevegen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures el tràmit d'informació pública dels quals haguera conclòs abans de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, com és el cas que ens ocupa, no els serà aplicable l'article 74 esmentat i, per tant, no han de presentar l'estudi sobre incidència de l'actuació en el paisatge...»  
  
«...Amb independència del que s'ha establit abans, en compliment del que disposa l'article 11.3 de la LOTPP (Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge), el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006.  
  
En conclusió, cal informar que: l'objecte del present informe és l'Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial del terme municipal d'Alfarp, el tràmit d'informació pública del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i per tant, i de conformitat amb el que s'ha assenyalat abans, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant».   
  
A més l'expedient conté:  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport referent al que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià (emés el 29 de Setembre de 2008):  
  
«...Revisat l'estudi d'impacte ambiental i consultat l'Inventari de Patrimoni Arquitectònic d'interés històric i artístic de la província de València,... en allò referent al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent»  
L'informe conclou amb l'estimació favorable del projecte als efectes patrimonials.  
- Informe de l'EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües) sobre les alternatives per a resoldre el sanejament del Sector Alfarp Residencial en el municipi d'Alfarp (València) del 10 de novembre de 2006:  
«...en el cas que l'urbanitzador pretenga la connexió del sector al sistema de sanejament públic... es va remetre a eixe ajuntament l'informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR del Marquesat per a admetre els cabals d'aigües generats per l'actuació urbanística Alfarp Residencial-  
En el cas que l'urbanitzador decidisca per la seua banda la construcció de la depuradora, la seua cessió a l'ajuntament i la posterior cessió de la gestió a l'Entitat de Sanejament d'Aigües, esta Entitat haurà de procedir a la supervisió del disseny i de l'execució, si és el cas, de la citada depuradora.»  
A l'escrit s'adjunta informe sobre les disposicions exigides a un urbanitzador que resoldrà el sanejament de les seues aigües residuals sense connectar a un sistema de sanejament públic.  
Este serà el cas en què es troba el Sector Alfarp Residencial d'acord amb allò que s'ha manifestat en l'escrit remés el dia 2 d'abril de 2007 en el que es manifesta que la «gestió d'aigües residuals... es realitzarà per mitjà de la construcció de nova depuradora»  
Així mateix quant a esta qüestió en el document Programa d'Actuació Integrada es diu que la depuradora a instal·lar abocarà les aigües depurades a llit públic, amb l'autorització prèvia de la CHX, sense perjuí de la previsió de sistemes de reutilització d'aigües depurades per al reg d'espais lliures.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Els aspectes ambientals més importants referents a l'àrea d'actuació segons l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Hidrologia superficial: es localitza un barranc en l'interior de l'àrea d'estudi; es tracta del barranc dels Nius que travessa l'àmbit d'estudi en direcció sud-oest- nord-est en els seus dos ramals. Es tracta d'un llit intermitent.  
- Recursos hídrics subterranis: la Unitat Hidrogeològica del Caroig Nord, a lal que pertany l'àrea d'estudi, té un superàvit de 346 hm³; les previsions són d'augment de la demanda.  
Quant a la qualitat dels recursos hídrics, els punts de control del municipi d'Alfarp no han detectat nivells de nitrats que superen les concentracions màximes establides en la Reglamentació Tècnica Sanitària (Decret 1138/1990).  
- Risc de contaminació d'aqüífers: el 85% de la superfície del sector proposat presenta vulnerabilitat alta d'aqüífers. Són, per tant, zones inadequades per a un ús urbanístic intensiu, encara que amb cabuda dels usos residencials extensius i de baixa densitat. La resta del sector presenta una vulnerabilitat mitjana i els terrenys són aptes per a ús residencial.  
- Risc d'erosió: el risc actual d'erosió es classifica de moderat mentres que el risc d'erosió potencial és molt alt.  
- Vies pecuàries: afecten l'àmbit del sector l'assegador de Benifaió amb un «ample legal de 20 metres i un ample necessari d'11 metres i l'assegador de la Contesa «que com l'anterior la seua amplària legal és de 20 metres, encara que l'amplària necessària en este cas és de 6 metres».  
- Patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic: dels estudis realitzats es conclou que no hi ha constància en la zona de cap tipus d'afecció a béns coneguts del patrimoni cultural.  
- Sòl forestal: una important àrea del sector es descriu com a forestal arbratge natural.   
- Espais naturals protegits: segons l'estudi d'impacte ambiental «l'àrea d'estudi no es troba inclosa dins de cap espai natural protegit».  
  
- Vegetació: les formacions més importants en l'àmbit del PAI són les de matoll mediterrani caracteritzat per l'abundant diversitat d'espècies pertanyents a les associacions Rosmarino-Cistetum clusii i Querco cocciferae-Pistacetum lentisci com ara el ginebre comú (Juniperus comunis), el matapoll (Daphne gnidium), la mare-selva (Lonicera implexa), etc. Quant a espècies amb algun tipus de protecció legal, es troben en la zona els gèneres Thymus i Sideritis, arreplegades en l'annex III (espècies que necessiten autorització prèvia a la seua tala o desarrelament) l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre espècies endèmiques i amenaçades.  
- Fauna: no s'ha localitzat en la zona espècies subjectes a algun tipus de protecció.  
- Paisatge: l'estudi paisatgístic que acompanya la documentació ambiental presentada realitza una valoració detallada d'este de la qual es ressalten els aspectes següents: la zona afectada pel projecte urbanístic es caracteritza en un elevat percentatge per posseir una susceptibilitat mitjana, a excepció de diverses àrees amb susceptibilitat baixa que es distribuïxen irregularment per l'àrea. Es tracta d'una àrea que en molts casos presenta un cert grau de degradació paisatgística, dominades per comunitats de matoll mediterrani; estes unitats dominants presenten un nivell de qualitat i fragilitat paisatgístic mitjà i per tant la conjunció d'ambdós característiques dóna com a resultat la qualificació del paisatge com de susceptibilitat mitjana.  
En les zones on hi ha explotacions mineres abandonades, la qualitat paisatgística és baixa mentres que la fragilitat paisatgística és mitjana. En estes zones, les actuacions a realitzar no comportaran impactes paisatgístics rellevants.  
Quant a l'estudi de les conques visuals, les zones on la visibilitat és major es troben a l'est, sud i sud-est, així l'àmbit d'estudi és visible des de diverses zones del terme municipal de Carlet al sud, Algemesí i Albalat de la Ribera al sud-est, Benifaió i Almussafes a l'est i Catadau i Llombai a l'oest.   
- En relació amb l'estudi acústic, este conclou: ...»la pràctica totalitat de l'àmbit d'actuació analitzat complix la normativa durant el període diürn. Els valors màxims legals es relacionen amb la proximitat de la zona a la carretera CV-520, que com s'ha pogut apreciar és l'única i més important font de sorolls que afectaria l'àmbit del Programa d'Actuació Integrada d'Altamar, en el municipi d'Alfarp».  
  
«...la zona d'equipament educatiu i cultural així com bona part de les zones residencials i zones verdes es veurien afectades per eixa font emissora. Estes mateixes zones funcionaran, al seu torn com a pantalles vegetals acústiques, atés que es disposen paral·lelament al traçat de la carretera.  
«... tenint en compte la disposició de les diferents zones d'actuació i de les principals fonts de soroll s'observa com els vents dissiparien el so de manera destacada, reduint els valors registrats en l'interior de l'àrea d'estudi...»  
«...tant en l'estat preoperacional com en l'operacional en totes les zones proposades, i per mitjà de l'aplicació de les mesures correctores establides, previsiblement es compliran els nivells de soroll màxim establits per la Llei 7/2002 de Contaminació Acústica de la Generalitat Valenciana».  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
Es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
- Fase I Reclassificació:  
La reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial i terciari s'estima que generarà un impacte moderat a causa de la vulnerabilitat d'aqüífers que presenta la zona.  
La reclassificació a zona verda generarà un impacte compatible pel fet que les actuacions per a destinar sòl a zona verda són menys severes que aquelles que perseguixen implantar un ús residencial.  
- Fase II Construcció i funcionament:  
Durant la fase de construcció del PAI, les actuacions susceptibles de causar impacte són els desbrossaments, excavacions, desmunts, transport de material, moviment i anivellació de terres, compactació del terreny, fonamentacions, revegetacions i construcció d'edificacions.  
La geologia, la geomorfologia i l'edafologia són components del medi físic que patixen un impacte moderat, degut principalment a les activitats pròpies de la implantació d'una àrea urbanística en zones de relleu cavallonat, com ho és l'àmbit del PAI.  
L'àrea d'estudi ocupa diverses subconques de drenatge, per la qual cosa l'impacte està considerat com sever, a més per esta zona discorre el llit del barranc dels Nius encara que la zona més pròxima a este està considerada com a zona verda.  
En el medi biològic, a causa de l'absència d'espècies d'interés, es generarà un impacte compatible.  
Quant a la pèrdua de la naturalitat del paisatge s'estima que es veu minimitzada per la presència en la zona de pedreres i altres usos residencials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Una vegada identificats i valorats els impactes esperables, es proposen una sèrie de mesures correctores i preventives. Així les mesures correctores de major importància van encaminades al respecte de les vies pecuàries existents (per mitjà de la seua delimitació i amollonament previ), així com a la prevenció de la contaminació d'aqüífers; una altra sèrie de mesures van encaminades a la reducció de la contaminació lumínica proposant-se com a mesura compensatòria la implantació d'una ordenança relativa a l'ús d'energia solar tèrmica en els nous desenrotllaments residencials.  
A fi d'assegurar una correcta execució en l'aplicació de les mesures correctores proposades, s'han d'establir una sèrie de controls per a conéixer el grau d'eficàcia d'estes mesures: control de la qualitat de les aigües subterrànies així com revisió periòdica de la xarxa de sanejament, vigilància de la no afecció als llits fluvials, compliment de les mesures correctores referents a residus sòlids i líquids, manteniment de la xarxa de drenatge, control de les tasques de moviment de terres, vigilància de sorolls, fums, etc.. en la fase de construcció, adequació de les espècies utilitzades en els espais verds, integració cromàtica.  
  
Es remetrà a la Direcció de Gestió del Medi Natural les conclusions de la vigilància ambiental proposada.  
En relació amb tot allò que s'ha exposat cal realitzar les consideracions següents:  
- Paisatge i vegetació: els terrenys afectats per l'actuació que es pretén realitzar responen fonamentalment a dos tipus: antigues explotacions mineres en què es va alterar la fisonomia i pendents originals del terreny i les superfícies dels quals actualment no mostren signes positius de regeneració, i terreny forestal.  
Dins de la tipologia de terreny forestal cal distingir entre els terrenys que presenten arbratge forestal (zones més humides i d'orografia intricada) i terreny forestal compost d'un ric matoll mediterrani junt amb un incipient estrat arbori de Pinus halepensis (pineda en regeneració) i arbustiu (Juniperus oxycedrus, Quercus coccifera, etc.) si bé este estrat arbori i arbustiu es troba dispers per tot l'àmbit sense que puguen establir-se zones concretes on es detecte la seua presència.  
  
Cal assenyalar que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha obviat la presència del barranc del Menut .  
Per a finalitzar amb la descripció del sector, cal assenyalar que este es correspon amb una fisonomia de terreny muntanyós/cavallonat, aproximadament la cota més baixa és de 120 metres snm i la cota més alta de 190 metres snm.   
L'àmbit del PAI no es compon d'una elevació muntanyosa única sinó de diverses d'elles amb les seues corresponents depressions i elevacions. Esta fisonomia va ser transformada en part i en època indeterminada per mitjà de bancals per al cultiu de fruiters de secà (ametler, garrofera..) però respectant-se les zones de pitjor orografia que són les que actualment presenten vegetació forestal composta d'arbratge natural «adult».   
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (d'ara en avant PORN): els seus objectius se centren a procurar que els recursos hídrics que arriben al llac per mitjà de les seues conques vessants ho facen amb uns certs paràmetres de qualitat i procurant la preservació dels terrenys forestals en la seua funció d'iniciadors de la recarrega de la conca hidrogràfica que es pretén protegir.   
  
El dia 30 de juny de 2005 es produïx la superació de la fase de concert previ per mitjà d'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. En el dit concert previ s'exposa el fet que la major part dels terrenys inclosos en el sector, estan considerats com terreny forestal (segons s'ha descrit en l'apartat anterior) per això cal estudiar la seua compatibilitat amb el Pla General d'Ordenació Forestal (llegiu Inventari Forestal i Llei 3/1993, Forestal, de la Comunitat Valenciana).   
  
No obstant això, queda sense arreplegar en la documentació relativa al concert previ la inclusió de part del municipi en terrenys del dit PORN així com les limitacions que pot suposar respecte als sòls forestals; sòls forestals que s'inclouen en l'àmbit dels terrenys del pla parcial.  
Per això hauran de tindre's en compte estos dos aspectes:  
a) L'article 5.5 del Decret 96/1995, pel qual es va aprovar el PORN de l'Albufera, puntualitza: «Amb independència del compliment de la legislació vigent en matèria d'espais protegits, es procurarà la conservació de les masses arbòries, i estrictament les d'espècies autòctones, siga quina siga la seua grandària, inclús exemplars aïllats, i no es permetrà la seua rompuda o un altre tipus d'alteració o canvi d'ús».   
  
En les forests i terrenys forestals es conservarà i restaurarà la vegetació natural on esta es trobe degradada,... sobre la base dels criteris següents: a) Potenciar la regeneració natural de la coberta vegetal sempre que siga possible...  
b) Quant a normativa urbanística, el PORN especifica: les determinacions del PORN seran directament aplicables des del moment de la seua entrada en vigor, i prevaldran sobre les contingudes en el planejament territorial o urbanístic existent, sense perjuí que es duga a terme l'adaptació d'este últim.  
Els instruments d'ordenació territorial o física existents en el moment de l'aprovació del PORN hauran d'adaptar-se a les previsions d'este. En cap cas s'establix a través del PORN la classificació o qualificació urbanística dels terrenys.  
Conseqüentment, el planejament municipal que s'aprove en relació amb la reclassificació proposada i altres successives hauran d'arreplegar esta circumstància garantint l'adequada protecció dels terrenys forestals per mitjà de qualsevol figura lligada al planejament que garantisca la seua protecció.  
- Activitats mineres:   
Respecte a l'informe emés per la Secció de Mines queda comprovat que no hi ha dins de l'àmbit del PP, cap explotació minera.  
  
No obstant això, a menys de 500 metres de l'àmbit d'actuació hi ha explotació minera en via de cessament de l'activitat i per això i en relació amb l'informe esmentat es realitzen dos puntualitzacions:  
1. Al PP Sector Alfarp Residencial amb data exposició pública del dia 14 de desembre de 2005 no li és aplicable el ROGTU i, per tant, tampoc la restricció establida en l'article 451 (perímetre de protecció de 500 metres).  
2. Respecte a l'aplicació al Pla Parcial de l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, (d'ara en avant RAMINP) en el qual s'establix que «les indústries fabrils que hagen de ser considerades com perilloses, insalubres, només podran emplaçar-se, com a regla general, a una distància de 2.000 metres a comptar del nucli més pròxim de població agrupada», cal assenyalar l'informe de l'Advocacia de la Generalitat de setembre de 2008 que cita:  
«... l'article 4 del Decret 2414/1961 és aplicable al supòsit plantejat, atés que en la Comunitat Valenciana, conforme assenyala la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, únicament deixa de ser aplicable el títol II del referit Decret 2414/1961. És important tindre en compte que el referit article 4 no es troba en el títol II, per la qual cosa és perfectament aplicable. Ara bé, esta aplicació resultava possible en tant el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses estava en vigor, però amb la derogació expressa d'este i basant-se en la disposició derogatòria única apartat 1, paràgraf 2n, de la Llei 34/2007 de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, la dita disposició final 4a de la Llei 2/2006, resulta contrària a la posterior Llei 34/2007, sense que siga possible una aplicació parcial del Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses (el títol I sí i el II no) ja que després de la seua derogació només cap la seua inaplicació total en la comunitat autònoma amb normativa pròpia en matèria d'activitats qualificades. Això resulta així no sols pel que exposa sinó també basant-se en les prescripcions generals i supletòries dels articles 2, 3 i 4 del Codi Civil. En conseqüència als procediments i les activitats sol·licitades abans de la derogació del Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, com ocorre amb el cas que ens ocupa, els resultarà aplicable la normativa anterior, mentres que a les sol·licituds i procediments que s'inicien després de la seua derogació expressa els resultarà exclusivament d'aplicació la normativa autonòmica d'activitats qualificades o protecció de la contaminació, i normativa sectorial que resulte aplicable.  
   
Amb més motiu, la Llei 16/2008, de 22 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, modifica en l'article 69 la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Ambiental, en concret deixa sense aplicació a la Comunitat Valenciana el RAMINP aprovat per Decret 2414/1961, de 30 de novembre.  
  
Esta modificació resulta aplicable segons la disposició transitòria de la llei d'acompanyament esmentada als procediments iniciats després del 17 de novembre de 2007 (data en què va entrar en vigor la Llei estatal 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'ambient atmosfèric).  
Atés que el projecte que ens ocupa es va iniciar i va tramitar amb anterioritat al 17 de novembre de 2007, se li aplica el RAMINP».  
Per tant, i ja que l'àmbit on es proposa la reclassificació està dins d'una distància inferior a 2.000 metres, fins que no haja cessat l'activitat (tenint en compte que és una mina en restauració i abandó progressiu de l'activitat), no podrà desenrotllar-se l'execució del projecte presentat.  
  
- Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge: es ressalten alguns aspectes de la llei:  
Article 13.1 Utilització racional del sòl.  
Els creixements urbanístics i els projectes amb incidència territorial significativa hauran de definir-se davall els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i menor afecció a valors, recursos o riscos naturals presents en el territori.  
Article 14.2: Qualsevol actuació urbanística que afecte masses arbòries, arbustives o formacions vegetals d'interés, haurà de compatibilitzar la seua presència amb el desenrotllament previst, integrant-les en els espais lliures i zones verdes establits en el pla. Quan això no siga possible, haurà de reposar-les en el seu àmbit en idèntica proporció, amb les mateixes espècies, i amb anàleg port i característiques.  
Article 20.2...El planejament territorial i urbanístic incorporarà: a) La xarxa d'espais naturals protegits, arreplegant en els instruments de planejament la delimitació d'estos, i les previsions d'ordenació, ús i gestió...  
Article 20.6 L'ordenació detallada dels sòls urbanitzables limítrofs amb els llits fluvials haurà de disposar terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació junt amb domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió.  
La justificació de l'article 13 de la Llei 4/2004 (d'ara en avant LOTPP) es fonamenta en l'existència de nuclis residencials limítrofs amb el nou espai a urbanitzar i la necessitat de dotar de certs servicis les noves residència ja en ús.  
Cal assenyalar que esta actuació urbanística es recolza en altres que van ser realitzades en èpoques anteriors a la LOTPP.  
La filosofia de la llei és la de procurar orientar el desenrotllament urbanístic cap a un model que consumisca menor quantitat del recurs sòl i que facilite aspectes com ara la gestió de residus, la creació d'infraestructures o la dotació de servicis. No obstant això, la necessitat de dotar d'infraestructures adequades les zones residencials és un dels arguments esgrimits per a justificar l'actuació.  
La necessitat de preservar els terrenys forestals respectant el PORN de l'Albufera ve a més reforçada pels articles 14.2, i 20.2 de la LOTPP transcrits. Respecte a l'article 13.6 d'esta mateixa llei, es proposa que els terrenys a conservar servisquen per al compliment del dit article amb la qualificació urbanística que siga procedent.   
Quant a l'article 20.6, és necessari informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè s'establisca, si és el cas, les zones de domini públic així com aquelles que hagen de preservar-se d'edificació.   
Per això, els llits del barranc del Menut i del barranc dels Nius han de preservar-se com una unitat ambiental, respectant una continuïtat no alterada per infraestructures perquè estos funcionen com a corredor verd.  
En relació al paisatge la LOTPP exposa:  
Article 33. Els instruments d'ordenació territorial... procurant incorporar els criteris següents:   
a) Adequació al pendent natural del terreny...  
b) Impedir la construcció sobre elements dominants...  
c) Incorporació dels elements topogràfics significatius...  
d) Integració de la vegetació i arbratge existent...  
e) Preservació de fites i elevacions topogràfiques-  
g) Manteniment del paisatge obert i natural...  
En l'apartat on es descriu el paisatge i vegetació s'assenyala que l'actuació es realitzarà en un entorn muntanyós/ cavallonat.  
El projecte presentat pareix preservar en certa manera les corbes de nivell però sense preservar les majors elevacions al procés urbanitzador. D'altra banda, l'adequació a les corbes de nivell obligarà a elevats moviments de terra i a una alteració irreversible del paisatge.   
En canvi, en les antigues zones mineres, on el terreny ha deixat de tindre el seu aspecte natural, l'alteració del paisatge no suposa cap impacte negatiu sent terrenys propicis per a efectuar-se l'actuació urbanística al no apartar-se de les directrius de l'article 33.  
- Possibilitat d'utilització d'aigües residuals depurades: la dita utilització està subjecta a concessió o autorització administrativa d'acord amb l'article 109 de la Llei 1/2001, de 20 de juliol, d'Aigües. Atesa la vulnerabilitat dels terrenys a la contaminació dels aqüífers, haurà de garantir-se que la qualitat de les aigües siga l'adequada per mitjà del compliment de la legislació vigent quant a depuració d'aigües residuals i els estàndards de qualitat mencionats en els articles del PORN.   
  
- Augment del consum de recursos: la generació de nous desenrotllaments urbans ha de realitzar-se davall criteris de sostenibilitat ambiental vetlant perquè el consum de recursos (sòl, aigua, energia, etc...) siga racional i d'acord amb les característiques del territori.  
Per això, en el cas del Sector Alfarp Residencial, i atés que el creixement proposat suposarà un creixement de quasi el 100% en consum de recursos i generació de residus respecte al ja existent, s'estima que cal racionalitzar el creixement limitant-lo als terrenys sobre els quals no hi haja cap limitació mediambiental.  
  
- Construcció de depuradora: la depuradora proposada pareix trobar-se a menys de 300 metres de nucli residencial per això ha de revisar-se l'adequació de la seua ubicació a la legislació sectorial aplicable, vigilant que no es causen molèsties no sols al nou sector residencial sinó a altres ja en ús.   
Per tot allò que s'ha exposat es conclou que, en consideració a la preservació del paisatge evitant l'edificació en zones elevades, la necessitat d'integrar les zones naturals, l'obligatorietat del respecte al PORN de l''Albufera i de la resta de la legislació vigent, s'estima que ha de limitar-se l'activitat urbanitzadora a les zones no forestals, redissenyant el sector perquè les zones forestals figuren com a sòl no urbanitzable protegit.  
Per tant cabria estimar positivament per al procés urbanitzador les parcel·les 141, 142, 144, 237, 262, 312, 360, 428 (200.000 metres quadrats aproximadament).  
Això es resol des d'un punt de vista estrictament ambiental i s'ha d'assenyalar que les parcel·les 312 i 360 guarden una certa continuïtat urbana amb la zona residencial de l'Almaguer mentres que les parcel·les 141,142, 144, 237,428, se situaran a 200 metres de les anteriors guardant un cert continu urbà amb els Algepsars, zona de disseminats que actualment figura com sòl no urbanitzable. Per això, la viabilitat residencial d'esta zona haurà de ser avaluada per l'òrgan competent en urbanisme.  
S'adjunta a la declaració d'impacte ambiental cartografia que mostrant els terrenys on s'estima positiva l'actuació.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. annex I.8 g).  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial en les parcel·les 14, 142, 144, 237, 262, 312, 360, 428 sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Abans de a l'aprovació definitiva del pla parcial es presentarà un text refós en el qual s'arreplegue la pertinença de part del municipi d'Alfarp al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera i en es prevegen les mesures protectores establides en el PORN amb la consegüent preservació o protecció dels sòls forestals, donant-los la classificació que l'òrgan substantiu considere oportuna d'acord amb els valors a protegir i tenint en compte les consideracions ambientals exposades.  
  
Es procedirà a remodelar el Sector Alfarp Residencial d'acord amb els condicionants de la present declaració d'impacte ambiental i es comunicarà la resolució final de l'expedient junt amb l'ordenació definitiva del sector així com el nivell de protecció donat als terrenys forestals a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
(Tot això sense perjuí d'allò que l'òrgan urbanístic considere acceptable respecte a les dos zones en què quedarà dividit el sector).  
  
2. Abans de l'aprovació definitiva del pla parcial s'ha de justificar davant de l'òrgan substantiu la suficiència de recursos hídrics, en els termes establits per la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria dictada per al municipi d'Ador. Una vegada comprovada esta, se'n remetrà una còpia a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a afectes que conste en l'expedient.  
3. Abans de l'aprovació definitiva del pla parcial, es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental escrit d'acceptació dels residus urbans per part d'abocador autoritzat i/o empresa/s recicladores de residus  
  
4. Abans de l'execució de les obres, haurà d'haver cessat l'activitat minera situada a l'est del sector.   
5. Es complirà el que establix l'informe de la Conselleria de Cultura en relació amb l'article 11 de la Llei 4/1998; en cas de l'aparició de restes emparades per la dita llei, s'actuarà d'acord amb els preceptes que s'hi establixen.  
6. Es respectarà l'ample legal de les vies pecuàries afectades pel sector segons l'article 4 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, així com la resta de preceptes continguts en la dita llei.  
7. Es respectaran els llits hídrics en el seu vessant mediambiental i legal i s'haurà d'obtindre el corresponent informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això i respectar les limitacions i proteccions que a este efecte s'imposen en el RDL 1/2001 (Llei d'Aigües).  
En qualsevol cas es respectarà l'espai entre el barranc del Menut i el dels Nius com una unitat ambiental perquè estos funcionen com a corredor ecològic.   
8. La xarxa de sanejament serà separativa. En el cas que siga procedent s'haurà de sol·licitar permís d'abocament a llit públic que complirà els paràmetres continguts en el PORN de l'Albufera o normativa sectorial aplicable.  
9. En el cas que per les seues característiques així es requerisca, la depuradora haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i caldrà tindre en compte el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals.  
10. Prèviament a l'inici de qualsevol actuació s'obtindrà informe sobre l'estudi acústic i s'hauran d'arreplegar les mesures correctores que el dit informe dicte.  
11. S'establiran les mesures preventives necessàries perquè dins de les edificacions no es registren nivells d'immissió de qualsevol tipus que contravinguen tant la legislació vigent com les distintes recomanacions donades per les autoritats sanitàries.   
12. Es redactarà un pla de defensa contra incendis forestals realitzat per tècnic competent, que assegure la correcta defensa contra incendis.  
  
Es respectarà la normativa bàsica respecte d'això (RD 2177/1996 -Norma Bàsica de l'Edificació-, Decret 98/1995, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants), i efectuar-se una franja de protecció de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària i la resta de mesures de protecció que figuren en la legislació vigent.  
  
Estes mesures de protecció no es realitzaran per mitjà de la disminució de la superfície forestal.   
13. Qualsevol actuació en l'àmbit del sector que afecte terreny forestal haurà de comptar amb l'informe positiu del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i comunicar-se a l'Àrea d'Avaluació Ambiental perquè en cas necessari s'emeta la resolució complementària que corresponga.  
  
Segon  
Estimar no acceptable el projecte d'Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial en la resta de superfície a fi de preservar els terrenys forestals i donar una continuïtat física a estos per mitjà de la inclusió dels terrenys no forestals del polígon 5, parcel·la 162.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 21 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 10 d'octubre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.