Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8598, del 24-07-2019 (2019/7507)

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2019, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2019-2020.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8598

Data del DOGV
:   24-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/7507


Data del document
:   18-07-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * centre d'ensenyament

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2019, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2019-2020. [2019/7507]  
  
ÍNDEX  
  
Preàmbul  
Primer. Àmbit d'aplicació  
Segon. Definició i característiques  
Tercer. Alumnat  
Quart. Objectius  
Cinqué. Ràtio  
Sisé. Escolarització  
Seté. Organització del centre  
Huité. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
Desé. Avaluació i promoció de l'alumnat  
Onzé. Personal  
Dotzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
Tretzé. Coordinació  
Catorzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques  
Quinzé. Habilitació d'unitats específiques  
Setzé. Disposicions supletòries  
Disseté. Calendari d'aplicació  
  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'Educació Especial només s'ha de dur a terme quan les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran els encarregats de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de Drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, indica que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions que les altres persones, que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'Educació Especial o unitats substitutòries d'aquestes només s'ha de dur a terme quan, excepcionalment, les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Així mateix, s'han de realitzar programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, al professorat i als professionals de l'educació, dirigits a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones, en especial d'aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal. Aquesta ordre dedica l'article 49 a les unitats específiques ubicades en centres ordinaris i, en la disposició addicional primera, faculta els òrgans superiors i centres directius competents en matèria d'educació per a dictar, en l'àmbit de les seues respectives competències, instruccions i quantes resolucions siguen necessàries per al correcte desenvolupament, aplicació i execució del que en disposa.  
Les unitats específiques en centres ordinaris han anat evolucionant en els darrers anys, fins a adoptar un caràcter més obert i integrat en el centre dels quals formen part, assumint les funcions de donar una resposta especialitzada, intensiva i personalitzada a l'alumnat amb necessitats educatives especials en contextos més normalitzats, fomentar la inclusió efectiva de tot l'alumnat, contribuir a la transformació de les cultures, polítiques i pràctiques dels centres i aconseguir, d'aquesta manera, que puguen esdevindre en centres de recursos, innovadors, de qualitat i inclusius.  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determina el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell, resolc:  
  
Primer. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació són els centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics que disposen d'unitats específiques i imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria en l'àmbit geogràfic de la Comunitat Valenciana, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
  
  
Segon. Definició i característiques  
1. Les unitats específiques ubicades en centres ordinaris constitueixen un recurs de suport especialitzat i intensiu per a facilitar la presència, la participació i l'aprenentatge, en contextos normalitzats i en grups ordinaris de referència, a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat que requereix una resposta educativa especialitzada, intensiva i personalitzada, quan l'informe sociopsicopedagògic justifica que aquesta modalitat és més adequada que l'escolarització en l'aula ordinària a temps complet, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context, tot considerant els ajustos raonables que poden dur-se a terme.  
  
Per ajustos raonables s'entenen, d'acord amb la Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, les modificacions i les adaptacions necessàries i adequades que no imposen una càrrega desproporcionada o indeguda, quan es requerisquen en un cas particular, per a garantir a les persones amb diversitat funcional o discapacitat el gaudi o l'exercici, en igualtat de condicions amb les altres, de tots els drets humans i les llibertats fonamentals.  
2. Aquestes unitats poden configurar-se com a unitats mixtes, que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials derivades de diferents tipus de discapacitat, o com a unitats específiques en la resposta educativa a determinades discapacitats.  
3. En els centres privats concertats, els tipus d'unitats s'ajusten a allò que disposa la Llei de pressupostos de la Generalitat per a cada exercici.  
4. Per les característiques que tenen, no es consideren unitats substitutòries dels centres d'Educació Especial, llevat que, excepcionalment, per circumstàncies geogràfiques o d'altra índole, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport així ho determine.  
  
Tercer. Alumnat  
1. És destinatari de l'escolarització en les unitats específiques en centres ordinaris l'alumnat que compleix els requisits següents:  
a) Presenta necessitats educatives especials derivades d'alguna de les discapacitats següents:  
- Trastorn de l'espectre autista (TEA)  
- Plurideficiència amb discapacitat intel·lectual  
- Discapacitat intel·lectual greu i profunda  
- Discapacitat intel·lectual moderada (en educació secundària)  
b) La situació de discapacitat està acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració mitjançant informes mèdics o certificat de discapacitat, tot i que en edats primerenques l'alumnat pot disposar de diagnòstics provisionals o en procés, per raons maduratives o d'altra índole.  
  
c) Disposa d'una valoració sociopsicopedagògica i d'un informe sociopsicopedagògic, elaborats pels serveis especialitzats d'orientació, que proposa l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari.  
d) Requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, mesures de resposta educativa de nivell IV i suport de grau 3 (necessita suport amb personal especialitzat en la majoria d'àrees o entorns durant més de la meitat de la jornada escolar setmanal).  
e) L'autonomia i competència personal i social, en relació a la seua edat, possibiliten la inclusió en un centre ordinari.  
f) Disposa d'una resolució de la Direcció Territorial que proposa l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari, d'acord amb les modalitats d'escolarització que estableix l'article 45.2 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. No és destinatari d'aquestes unitats:  
a) Alumnat que les necessitats educatives especials poden tindre resposta amb les mesures i suports disponibles en la modalitat d'aula ordinària a temps total o que poden proveir-se mitjançant els ajustos raonables.  
b) Alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats greus o severes que requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització, quan, a la vista dels informes preceptius i valorades totes les possibilitats d'inclusió en un centre ordinari, l'informe sociopsicopedagògic justifica que la resposta educativa, en aquests moments, està garantida en millors condicions en un centre d'Educació Especial que en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en els centres ordinaris, tot considerant que les modalitats d'escolarització tenen un caràcter reversible i revisable.  
  
c) Alumnat amb problemes greus de salut mental no associats a discapacitat intel·lectual o deteriorament cognitiu greu, que ha de ser atés mitjançant els protocols i procediments d'atenció específica, en el mateix centre o, transitòriament, en les unitats educatives terapèutiques / hospitals de dia infantil i adolescent, que preveu l'article 31, de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, recollides també a l'article 51 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
Quart. Objectius  
1. Els objectius generals de les unitats específiques en centres ordinaris són els següents:  
a) Oferir una resposta educativa especialitzada, intensiva i personalitzada a les necessitats educatives especials de l'alumnat escolaritzat en la unitat, fomentant al mateix temps la inclusió en el centre ordinari i la participació en contextos normalitzats.  
b) Coordinar la intervenció, l'avaluació i el seguiment de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, conjuntament amb la resta de professionals del centre i de l'aula ordinària de referència, amb l'assessorament del servei especialitzat d'orientació.  
c) Assessorar i col·laborar amb els professionals del centre en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en la unitat específica i en l'aula ordinària, conjuntament amb la resta de personal especialitzat de suport i la persona especialista d'Orientació Educativa.  
d) Informar i assessorar les famílies de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, i fomentar la seua participació en el centre i en la presa de decisions educatives que afecten les seues filles o els seus fills, amb la col·laboració de la resta del professorat que hi intervé i el servei especialitzat d'orientació  
e) Col·laborar amb l'equip directiu i el conjunt de la comunitat educativa, en la identificació de les barreres a la inclusió, i en el disseny, implementació i avaluació d'estratègies que possibiliten la participació, accés i aprenentatge de tot l'alumnat del centre.  
f) Participar en la detecció de necessitats de formació del professorat per a la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, i en la planificació i implementació d'actuacions d'informació i sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa sobre les característiques i necessitats de les persones amb discapacitat.  
g) Col·laborar amb la direcció d'estudis en l'organització inclusiva dels suports del centre, d'acord amb criteris d'eficàcia, eficiència, participació i responsabilitat compartida.  
2. Per a aconseguir aquests objectius, la direcció del centre ha d'exercir el lideratge pedagògic que possibilite el funcionament adequat de la unitat específica i la seua integració en el centre, cosa que comporta, entre altres, garantir la implicació i formació de tot el personal educatiu, docent i no docent, la participació i la cooperació de la comunitat educativa i de tots els agents que siguen necessaris, l'obertura del centre a l'entorn pròxim, el treball en xarxa i el compromís amb les cultures, polítiques i pràctiques inclusives.  
  
Cinqué. Ràtio  
1. La distribució de ràtio d'alumnat per tipus d'unitat específica és la següent:  
- Trastorn de l'espectre autista (TEA): 5 a 8  
- Plurideficiència amb discapacitat intel·lectual: 4 a 6  
- Discapacitat intel·lectual greu i profunda: 6 a 8  
- Discapacitat intel·lectual moderada: 8 a 10  
€ Unitats mixtes: 6 a 8  
2. L'alumnat escolaritzat en la unitat específica no redueix ràtio en el grup ordinari de referència.  
  
Sisé. Escolarització  
1. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, i en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. Correspon als serveis especialitzats d'orientació la valoració i identificació de les necessitats educatives especials i l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic per a l'escolarització.  
3. Per a l'escolarització en una unitat específica s'ha de tramitar, de forma preceptiva, un dictamen per a l'escolarització, d'acord amb el procediment descrit en l'article 46 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
4. Els centres d'Educació Especial han de col·laborar amb els serveis especialitzats d'orientació en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització, d'acord amb el que disposa l'article 23.3.f. del Decret 104/2018, de 27 de juliol.  
5. La direcció del Servei Psicopedagògic Escolar (SPE) ha de supervisar el procés de valoració sociopsicopedagògica i visar els informes dels gabinets psicopedagògics autoritzats que proposen l'escolarització en una unitat específica.  
6. En el procés de presa de decisions, s'ha de procurar, sempre que siga possible, l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials en l'aula ordinària a temps complet. Amb caràcter general, l'alumnat d'Educació Infantil s'ha d'escolaritzar en l'aula ordinària, llevat que, excepcionalment i de manera molt justificada, les circumstàncies aconsellen l'escolarització en una unitat específica o en un centre d'Educació Especial.  
7. La modalitat d'escolarització està sotmesa a un procés de revisió continuat, en el marc de l'avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament, i preceptivament al canvi d'etapa, sense perjuí que la direcció o la titularitat del centre, oït l'equip educatiu, i les famílies o representants legals de l'alumnat poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat.  
8. L'alumnat escolaritzat en aquesta modalitat s'ha de matricular en la unitat, circumstància que ha de reflectir-se en el sistema de gestió administrativa i acadèmica ITACA de la manera següent:  
- EEPRI, si la unitat està ubicada en centres docents d'Educació Infantil i Educació Primària.  
- CIL, si es tracta d'unitat específica de comunicació i llenguatge (UECiL) que escolaritza exclusivament alumnat amb trastorn de l'Espectre Autista (TEA) en centres docents d'Educació Infantil i Educació Primària.  
- EESO, per a tots els tipus d'unitats ubicades en centres docents d'educació secundària obligatòria.  
9. Des de la consideració que, d'acord amb l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari és una opció a temps parcial facilitadora de la inclusió educativa, l'alumnat ha de disposar d'un grup de referència en l'aula ordinària pròxim a la seua edat cronològica i participar en el major nombre possible d'activitats escolars, complementàries i extraescolars planificades en el grup de referència i per a tot l'alumnat del centre.  
  
10. Atés que aquestes unitats ja possibiliten la inclusió en el centre ordinari en què estan ubicades i en una aula ordinària de referència, per a aquest alumnat no s'autoritzaran modalitats o programes d'escolarització combinada que impliquen altres centres docents.  
  
  
Seté. Organització del centre  
1. L'equip directiu ha de facilitar les condicions que garantisquen l'accés i el màxim nivell de participació de tot l'alumnat en les activitats del grup de referència de l'aula ordinària i del centre, la coordinació dels professionals implicats en la resposta educativa i la participació de les famílies.  
2. Així mateix, s'ha de garantir l'accessibilitat física, sensorial, comunicativa, cognitiva i emocional/actitudinal, en el context del centre, de la unitat específica i de l'aula ordinària de referència, que permeta la mobilitat, l'accés a la informació i a les diferents experiències d'aprenentatge, la comunicació, l'autonomia en la utilització dels diferents espais, productes i serveis, la comprensió de l'entorn i la participació en les activitats curriculars, extraordinàries i complementàries.  
  
3. Per a facilitar la comprensió de l'entorn, s'han d'utilitzar mètodes d'ensenyament estructurat que anticipen situacions i tasques, incorporar claus contextuals i utilitzar diferents mètodes de representació i accés a la informació.  
4. La unitat específica s'ha d'ubicar, sempre que siga possible, en un lloc del centre que facilite l'accés i la participació de l'alumnat en les diferents activitats i espais comuns, i que permeta la seua visibilització com qualsevol altra aula del centre.  
5. En la planificació i el desenvolupament de les activitats complementàries i extraescolars del grup de referència i del centre, s'han d'incorporar les adequacions necessàries perquè l'alumnat de la unitat específica puga participar, cosa que pot implicar la personalització dels continguts, l'organització de suports personals addicionals i la previsió de mitjans d'accés ordinaris, específics o singulars.  
6. El Projecte educatiu del centre (PEC) i la concreció anual en la Programació General Anual (PGA) han d'incorporar, almenys, els aspectes següents, referits a la unitat específica:  
a) Criteris per a l'assignació dels grups de referència de l'aula ordinària i per a la participació de l'alumnat en les àrees, matèries i activitats en les quals ha de participar l'alumnat.  
b) Criteris per a l'organització i retirada dels suports personals, de la unitat i de la resta del centre, i per a l'atenció a l'alumnat en els diferents espais i moments: unitat específica, aula ordinària, patis, menjador, activitats complementàries i extraescolars, etc.  
c) Criteris per a la concreció curricular, la selecció i adaptació de materials i sistemes de comunicació augmentatius i alternatius.  
d) Actuacions que faciliten l'acollida i la participació de l'alumnat en l'aula ordinària de referència i en el centre.  
e) Pla de coordinació del personal de la unitat.  
f) Pla de coordinació entre tot el personal del centre que intervé amb l'alumnat, les tutores i tutors dels grups de referència de l'aula ordinària, el servei especialitzat d'orientació i altres agents externs que col·laboren en la resposta educativa.  
g) Actuacions d'acollida, informació i assessorament a les famílies i criteris per a la participació d'aquestes en la planificació, desenvolupament i avaluació del Plan d'actuació personalitzat.  
h) Activitats d'informació i sensibilització adreçades al professorat, a l'alumnat i a les famílies envers les necessitats educatives especials i les barreres a la inclusió a les que s'ha d'enfrontar aquest alumnat.  
  
i) Criteris de substitució del personal de la unitat específica en cas d'absència.  
j) Orientació acadèmica i professional de l'alumnat.  
7. El Projecte lingüístic del centre (PLC) ha de preveure les adaptacions per a aquest alumnat, tot considerant que un dels objectius prioritaris de la intervenció és el desenvolupament de la competència comunicativa funcional i l'autonomia necessària que el preparen per a la participació efectiva en els diferents àmbits en què es desenvolupa la seua vida.  
8. S'ha de prestar especial atenció a l'organització del pati, menjador, entrades i eixides, etc., facilitant l'estructuració dels espais i dels temps, els suports i totes les ajudes que siguen necessàries perquè aquest alumnat puga participar en igualtat de condicions que la resta, sempre considerant les seues necessitats i característiques personals.  
  
9. Amb caràcter general, no pot autoritzar-se l'alumnat a absentar-se del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades, per prescripció mèdica o perquè els programes complementaris no poden implementar-se o facilitar-se amb els suports especialitzats del centre, i sempre que s'acredite que no poden realitzar-se en altre moment fora l'horari escolar.  
  
  
Huité. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. Per a l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, s'ha de realitzar un Pla d'actuació personalitzat (PAP), d'acord amb el que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
2. L'elaboració del Pla d'actuació personalitzat és competència de l'equip educatiu assignat a la unitat específica, coordinat per la tutora o el tutor d'aquesta, amb la col·laboració de les tutores, els tutors i el professorat dels grups de referència de les aules ordinàries i l'assessorament del servei especialitzat d'orientació.  
3. En la planificació, desenvolupament i avaluació del Pla d'actuació personalitzat, s'ha de fomentar i facilitar la participació activa de l'alumnat i de tots els agents significatius amb què habitualment es relaciona, especialment de la família, tot considerant les seues metes, preferències, capacitats i les característiques i oportunitats de l'entorn, en el marc de les planificacions centrades en la persona (PCP).  
4. Amb l'objectiu de facilitar la participació de l'alumnat de la unitat específica en les activitats curriculars del grup ordinari de referència i, si escau, la seua incorporació posterior a l'aula ordinària a temps complet, el currículum adaptat ha de seguir l'estructura d'àrees o matèries del currículum ordinari, que poden organitzar-se en competències clau que incorporen de manera transversal les diferents àrees o matèries, des d'una perspectiva funcional i aplicada a la vida quotidiana.  
  
5. Les adequacions curriculars per a aquest alumnat han de complir els requisits següents:  
a) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat d'una major autonomia i independència en la vida quotidiana.  
b) Vincular els aprenentatges al context natural i a l'espai vital, des de la consideració que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
c) Incloure continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències que aquest alumnat té menys desenvolupades, tenint en compte al mateix temps les seues fortaleses, habilitats i estil d'aprenentatge.  
d) Incloure continguts de les programacions i unitats didàctiques de l'aula ordinària de referència, amb l'objectiu de propiciar la màxima participació de l'alumnat en les activitats d'aquest grup i del centre.  
e) Incorporar continguts que faciliten la transició a la vida adulta, en educació secundària, quan les característiques de l'alumnat ho aconsellen.  
f) Afavorir la pràctica i la transferència de les competències als diferents contextos de participació.  
g) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica i possibilitat d'assoliment.  
h) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris d'accessibilitat, funcionalitat, significativitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
  
i) Incloure, si escau, sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), com a element essencial per a facilitar l'accés a la comunicació i al currículum de l'alumnat que presenta dificultats per a aconseguir una comunicació verbal funcional.  
j) Incorporar els principis coeducatius adreçats a l'eliminació dels prejuís, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al gènere, l'orientació sexual i la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
  
6. Les programacions didàctiques de l'aula ordinària de referència han d'incorporar les adequacions necessàries i les estratègies que faciliten la participació i la inclusió de l'alumnat de la unitat específica, com la programació multinivell, les diferents formes de representació de la informació, el treball per projectes, el treball cooperatiu, els grups interactius, el treball per racons o els agrupaments flexibles heterogenis, que en cap cas poden configurar-se com a grups específics i diferenciats de caràcter permanent ni existir en la seua composició criteris discriminatoris. El personal especialitzat de la unitat específica ha d'assessorar i col·laborar amb el professorat dels grups de referència en la planificació, desenvolupament i avaluació de les adequacions personalitzades de les programacions didàctiques.  
7. En l'organització dels horaris i temps de participació de l'alumnat en els grups de referència de les aules ordinàries i en les activitats comunes del centre, s'han de tindre en compte les variables següents: competències i grau d'autonomia; interessos i motivacions; característiques de les àrees, matèries i activitats; control de la conducta; tipus i suports requerits; barreres que cal eliminar i altres circumstàncies que poden afavorir o dificultar la participació.  
8. Per a l'alumnat que requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, productes individuals de suport per a millorar la seua autonomia i l'accés al currículum, la direcció o la titularitat del centre ha de fer la sol·licitud a la conselleria competent en matèria d'educació, d'acord amb els criteris i els procediments que dispose la normativa vigent per a aquest tràmit.  
  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
1. En els processos de transició és d'aplicació allò que disposa l'Ordre 46/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la transició des de l'Educació Primària a l'Educació Secundària Obligatòria a la Comunitat Valenciana i l'article 39 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià.  
2. L'alumnat que finalitza l'Educació Secundària Obligatòria en una unitat específica en un centre ordinari ha de rebre l'oportuna orientació i acompanyament sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, se l'ha d'orientar cap a cicles de Formació Professional Bàsica o programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat, per tal que puga adquirir les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
3. En el cas que l'alumnat tinga assignat algun producte individual de suport i es trasllade de centre, el centre d'origen n'ha de realitzar els tràmits per al trasllat al nou centre, d'acord amb les instruccions i els procediments que establisca la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
  
Desé. Avaluació i promoció de l'alumnat  
1. L'avaluació de l'alumnat ha de ser contínua, global, participativa i orientadora, considerant tots els elements, oportunitats i barreres que influeixen en el procés educatiu i en el desenvolupament de l'alumnat, referits al centre, al mateix l'alumnat, a les famílies i a l'entorn sociocomunitari.  
2. Aquesta avaluació s'ha de realitzar en el marc del procediment d'avaluació del Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés de l'alumnat a un règim de major inclusió, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
3. A l'inici de curs, el personal adscrit a la unitat ha de realitzar una avaluació inicial de l'alumnat, tenint en compte la informació prèvia disponible i la informació aportada per les famílies, el professorat i altres agents que hi intervenen. Els resultats de l'avaluació inicial han de servir per a elaborar el Pla d'actuació personalitzat.  
4. L'avaluació continua, trimestral i de final de curs, la realitza tot l'equip educatiu, de la unitat i del grup de referència de l'aula ordinària, coordinat per la tutora o el tutor de la unitat específica, que ha de completar la informació obtinguda en l'àmbit escolar amb la informació aportada per les famílies i altres agents externs que intervenen en la resposta educativa.  
5. L'edat màxima de permanència en aquestes unitats específiques, en Educació Primària, és fins als catorze anys i, en Educació Secundària Obligatòria, fins als dènou anys. No obstant això, de manera excepcional i quan les circumstàncies així ho aconsellen, a la vista de l'informe sociopsicopedagògic, l'informe favorable de l'equip educatiu, l'informe de la Inspecció d'Educació i la conformitat de la família o representants legals, la persona titular de la direcció territorial d'Educació, Cultura i Esport pot autoritzar, per resolució, la permanència fins als vint-i-un anys.  
  
Onzé. Personal  
1. El suport especialitzat que requereix l'alumnat escolaritzat en la unitat específica el facilita el personal amb què estan proveïdes les unitats, sempre amb la consideració que la resposta educativa ha de participar tot el personal del centre, especialment l'equip docent de l'aula ordinària de referència.  
2. El personal especialitzat que pot assignar-se a les unitats específiques comprén el personal de Pedagogia Terapèutica, d'Audició i Llenguatge i, en els casos en què siga necessari, el personal educador d'Educació Especial. Les unitats específiques que escolaritzen alumnat amb discapacitat motriu que requereix suport de fisioteràpia per a l'accés al currículum, poden incorporar també personal fisioterapeuta.  
  
Aquest personal especialitzat forma part dels equips de suport a la inclusió conformats en els centres d'Educació Infantil i Educació Primària, i una de les mestres o un dels mestres de suport de les especialitats de Pedagogia Terapèutica o d'Audició i Llenguatge formarà part de la Comissió de Coordinació Pedagògica.  
Si el centre rep atenció complementària d'Audició i Llenguatge per part del Servei Psicopedagògic Escolar, aquest personal no pot destinar-se a l'atenció de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, que ha de ser atés en tot cas pel personal d'Audició i Llenguatge adscrit a la unitat o, si no en disposa, al centre.  
3. La provisió de personal especialitzat per a les unitats específiques ve determinada per les necessitats, el perfil i el nombre d'alumnat que hi escolaritzen, d'acord amb allò que disposen les instruccions dictades en matèria de planificació educativa per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i, en els centres privats concertats, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat i la normativa que regula dels concerts educatius.  
  
4. Les funcions i condicions laborals del personal assignat venen determinades per allò disposat en la normativa vigent, els acords laborals i els convenis col·lectius en relació al seu lloc de treball, que els centres han de concretar, prioritzar i organitzar per tal de facilitar una resposta complementària a l'alumnat, tot considerant les competències de cada especialitat i el Pla d'actuació personalitzat.  
5. El personal docent especialitzat de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge s'ha de seleccionar, preferentment, per comissió de serveis d'entre aquell que acredite una formació específica addicional per a l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials i experiència prèvia en la docència en unitats específiques o en centres d'Educació Especial, establint els mecanismes necessaris que possibiliten la seua continuïtat en el centre, com a element clau que contribueix a la millora de la qualitat de la resposta educativa a l'alumnat. Anualment s'ha d'avaluar aquest personal en l'exercici de les seues tasques, d'acord amb el procediment establit per la Direcció General de Personal Docent.  
6. La tutoria del grup de la unitat específica l'ha d'assumir una de les mestres o un dels mestres de suport de les especialitats de Pedagogia Terapèutica o d'Audició i Llenguatge assignats a la unitat a jornada completa, amb la consideració que les tutores o els tutors dels grups de referència de l'aula ordinària han d'assumir la funció de cotutoria.  
  
7. Quan el personal de la unitat específica dona suport l'alumnat dins l'aula ordinària, ha de col·laborar, si la situació ho permet i no repercuteix negativament en l'atenció especialitzada que aquest alumnat requereix, en l'atenció educativa a altre alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu d'aquest grup. En qualsevol cas, els suports s'han d'organitzar d'una manera eficient i evitar la intervenció alhora de més de dos professionals dins l'aula, llevat de situacions excepcionals que així ho requerisquen, sempre fomentant la màxima autonomia de l'alumnat.  
8. En cas que la ràtio de la unitat i les necessitats de l'alumnat ho permeten, el personal especialitzat de la unitat específica pot donar suport a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu escolaritzat en l'aula ordinària, d'acord amb les prioritats següents:  
  
a) Alumnat amb necessitats educatives especials derivades del tipus de discapacitat que atén la unitat específica.  
b) Alumnat amb necessitats educatives especials que, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, requereix suport de grau 3 (necessita suport amb personal especialitzat en alguna àrea o entorn en algun moment de la jornada escolar setmanal).  
c) Alumnat amb necessitats educatives especials que, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, requereix suport de grau 2 (necessita suport amb personal especialitzat en la majoria d'àrees o entorns durant més de la meitat de la jornada escolar setmanal).  
d) Alumnat amb altres necessitats específiques de suport educatiu que, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, requereix suport de grau 2.  
  
Dotzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
1. El pla anual de formació (PAF) del centre ha d'incorporar necessàriament les actuacions que possibiliten l'adquisició de les competències per a la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, escolaritzat en la unitat específica i en l'aula ordinària, que poden incloure jornades de formació, seminaris, grups de treball o qualsevol acció que, amb aquest fi, es considere necessària.  
2. La direcció del centre, amb la col·laboració del personal especialitzat de suport, de la unitat específica i de la resta del centre, i el personal especialista d'Orientació Educativa, ha de programar i aplicar actuacions informatives i de sensibilització dirigides a tota la comunitat educativa, amb la finalitat de donar a conéixer les característiques, barreres i necessitats de l'alumnat amb necessitats educatives especials, oferir pautes per a la intervenció i desenvolupar actituds d'acceptació, tolerància, respecte i col·laboració. Aquestes actuacions poden comptar amb la participació de les famílies, de les tutores i els tutors del grup de referència de l'aula ordinària i d'agents externs vinculats a l'àmbit de les necessitats educatives especials.  
3. Dins d'aquestes actuacions, a l'inici del curs, l'equip directiu, amb la col·laboració del personal especialitzat de suport de la unitat específica i la persona especialista d'Orientació Educativa, ha de realitzar una sessió informativa amb el Claustre en què es tracten, almenys, els aspectes següents: projecte de la unitat específica i la integració d'aquest en el Projecte educatiu del centre (PEC), característiques i pautes d'intervenció amb l'alumnat escolaritzat en la unitat, i organització del centre per a donar-hi resposta.  
4. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha d'organitzar i facilitar la formació del personal dels centres i dels equips directius en la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, l'organització del centre amb criteris inclusius i la gestió de les unitats específiques.  
  
5. De forma complementària a les funcions atribuïdes als serveis especialitzats d'orientació i als centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE), i en coordinació amb aquests, els centres d'Educació Especial, com a centres de recursos, poden oferir assessorament i formació als professionals de les unitats específiques i de les aules ordinàries en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
Tretzé. Coordinació  
1. amb l'objectiu de coordinar la intervenció i realitzar el seguiment de l'alumnat, la direcció d'estudis ha de programar reunions de coordinació entre el personal especialitzat de suport de la unitat específica, la resta de personal especialitzat de suport del centre, el professorat dels grups de referència de l'aula ordinària -especialment les tutores i els tutors-, el personal d'Orientació Educativa, les famílies i altres agents educatius que hi intervenen.  
2. La persona que assumeix la tutoria de la unitat ha de programar i coordinar reunions periòdiques amb les famílies o representants legals, almenys a l'inici i al final del curs escolar i en finalitzar cada trimestre, amb l'objectiu d'informar i fer-los partícips de les decisions educatives i en el seguiment i avaluació del Pla d'actuació personalitzat. A aquestes reunions ha d'assistir el personal de la unitat específica, la tutora o el tutor del grup de referència de l'aula ordinària i, si és el cas, altres professionals implicats en la resposta educativa. A més, s'han de preveure i utilitzar els mitjans necessaris que garantisquen la comunicació fluida, funcional i permanent amb les famílies al llarg del curs, tot adequant-se a les seues característiques i necessitats.  
3. Així mateix, els centres docents poden organitzar reunions de coordinació o intercanvi d'experiències i bones pràctiques, amb altres centres que disposen d'unitats específiques, centres d'Educació Especial i serveis externs, públics o privats, especialitzats en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
4. La direcció del Servei Psicopedagògic Escolar (SPE) ha de col·laborar, amb les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport i la direcció dels centres docents que disposen d'unitats específiques, en la coordinació de les unitats dins la seua zona d'influència, en la planificació de les actuacions de sensibilització i informació als equips educatius i a les famílies, l'escolarització adequada de l'alumnat, l'organització dels centres amb criteris inclusius i qualsevol altra tasca que, en l'àmbit de les seues competències, li siga encomanada per la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport o la Direcció General d'Inclusió Educativa.  
5. Durant l'últim trimestre del curs escolar s'han de planificar reunions de coordinació entre els equips educatius que atenen l'alumnat en l'etapa d'Educació Primària i els equips educatius de l'etapa d'Educació Secundària Obligatòria, amb l'objectiu de realitzar el transvasament de la informació i donar continuïtat a les actuacions educatives, així com planificar, si és el cas, la transició entre modalitats d'escolarització, d'acord amb allò que estableix l'article 39 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
Catorzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques  
1. En finalitzar el curs escolar, l'equip educatiu de la unitat específica ha d'elaborar una memòria final que s'incorporarà a la memòria anual del centre, en la qual s'indique el treball realitzat i els resultats aconseguits en relació als objectius proposats, la valoració del funcionament de la unitat, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
  
2. El professorat de l'aula ordinària també ha d'incorporar en la memòria anual les mesures desenvolupades amb aquest alumnat, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
  
3. A proposta de la persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa, s'ha de constituir una Comissió de coordinació i seguiment de les unitats específiques, amb la composició següent:  
  
- La persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa, o la persona en què delegue.  
- Una persona representant de la Inspecció General d'Educació.  
  
- La persona titular del Servei d'Inclusió Educativa, o la persona en què delegue.  
- La persona titular del Servei de Planificació Educativa, o la persona en què delegue.  
- Una persona representant de la Direcció General de Personal Docent.  
- Les persones titulars dels serveis territorials d'Educació, Cultura i Esport, o les persones en què deleguen.  
- La persona titular de la secció d'Educació Especial, o la persona en què delegue.  
- Les persones coordinadores de les unitats específiques de les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport.  
- Una tècnica o un tècnic de la Direcció General d'Inclusió Educativa, que assumirà la funció de secretaria de la comissió, amb veu però sense vot.  
4. La Comissió de coordinació i seguiment s'ha de reunir trimestralment per a tractar els assumptes propis i sempre que es determine, a proposta de la persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa, i té les funcions següents:  
a) Revisar i proposar criteris d'organització, funcionament i indicadors d'avaluació de les unitats específiques.  
b) Sol·licitar informes relatius a l'alumnat i al funcionament dels centres i de les unitats específiques, analitzar les dades i elaborar informes de conclusions.  
c) Fer propostes de formació i sensibilització dirigides als equips directius i al personal dels centres que disposen d'unitats específiques, i canalitzar-les a través del Servei de Formació del Professorat.  
  
d) Fomentar l'intercanvi d'experiències, la difusió de bones pràctiques i el treball en xarxa.  
e) Participar en el procés d'habilitació, modificació i supressió d'unitats específiques, amb l'objecte de garantir l'equilibri de l'oferta de recursos en l'àmbit territorial.  
f) Qualsevol altra funció que li siga encomanada per la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa.  
5. La Inspecció d'Educació, amb la col·laboració, si escau, de la direcció del servei psicopedagògic escolar, dins l'àmbit de les seues respectives competències, ha de supervisar i avaluar el funcionament de les unitats específiques, d'acord amb els criteris elaborats per la Comissió de coordinació i seguiment, posant especial atenció en l'organització del centre i de la unitat i en les pràctiques inclusives que se'n deriven, i emetre els informes corresponents.  
  
Quinzé. Habilitació d'unitats específiques  
1. El procediment d'habilitació s'ha d'iniciar en els terminis que possibiliten la seua finalització abans del procés d'admissió per al curs 2020/21, d'acord amb el calendari fixat per l'òrgan director competent.  
  
2. L'anàlisi de les necessitats d'escolarització d'una zona s'ha de fer conjuntament entre la Inspecció d'Educació de la zona, la direcció del servei psicopedagògic escolar i les inspectores o els inspectors que coordinen les unitats específiques de cadascuna de les direccions territorials d'Educació. Prèviament s'ha d'haver recavat dels departaments d'orientació i dels gabinets psicopedagògics autoritzats la informació següent:  
  
a) Dades de l'alumnat que compleix els requisits per a escolaritzar-se en una unitat específica, d'acord amb l'apartat tercer d'aquesta resolució, indicant el NIA, edat, centre o localitat de procedència, etc.  
b) Raons per les quals es proposa la modalitat d'escolarització en una unitat específica en compte de la modalitat d'aula ordinària, que s'ha de considerar com a primera opció.  
c) Alternatives a l'escolarització en una unitat específica, com pot ser la provisió de personal especialitzat addicional als centres ordinaris que ho requerisquen.  
d) Recursos disponibles en la zona per a atendre les necessitats de l'alumnat.  
e) Unitats específiques existents en la zona i ubicació, a fi de garantir una distribució territorial adequada que permeta donar resposta a l'alumnat de diferents àrees geogràfiques i evitar la seua concentració en nuclis o centres docents determinats.  
f) Centres docents en què es proposa la unitat: característiques, facilitat d'accés de l'alumnat proposat, proximitat a altres unitats específiques, recursos de què disposa, situació estratègica dins d'un territori, fortaleses, barreres a la inclusió que cal eliminar, etc.  
A més, s'han de tindre en compte les condicions següents:  
a) D'acord amb la disposició addicional huitena de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, amb caràcter general no s'autoritzarà més d'una unitat específica en un mateix centre.  
b) L'escolarització en una unitat específica en l'etapa d'Educació Infantil és una mesura molt excepcional; per tant, no s'autoritzaran unitats específiques que escolaritzen majoritàriament alumnat d'aquesta etapa.  
c) Es prioritzaran les propostes d'habilitació en centres que imparteixen l'Educació Secundària Obligatòria, amb l'objectiu de donar continuïtat l'alumnat que ha estat escolaritzat en una unitat específica en l'etapa d'Educació Primària i siga convenient continuar la seua escolarització en aquesta modalitat.  
3. D'acord amb aquesta anàlisi i a la vista dels informes sociopsicopedagògics, la Inspecció d'Educació, a partir de les necessitats de la zona, ha de fer la proposta d'habilitació d'unitats específiques i traslladar-la a la persona que coordina les unitats específiques de cada direcció territorial d'Educació, Cultura i Esport.  
La proposta d'habilitació ha d'incloure la documentació següent:  
  
a) Informe-proposta d'habilitació d'unitats, que inclou:  
- Tipus d'unitat: mixta o especialitzada en algun tipus de discapacitat.  
- Relació de l'alumnat proposat, amb indicació del NIA, centre i localitat de procedència i, si escau, de l'institut d'educació secundària d'adscripció.  
- Justificació raonada de la sol·licitud.  
b) Personal especialitzat de suport necessari, tot considerant el personal de què ja disposa el centre i que pot donar suport a la unitat.  
c) Equipament material i tecnològic necessari, d'acord amb les modulacions establides per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a les unitats específiques, una vegada s'ha comprovat el material de què ja disposa el centre.  
d) Relació de l'alumnat proposat visada pel Servei Psicopedagògic Escolar (SPE) corresponent, on s'indiquen les dades següents: NIA, data de l'informe sociopsicopedagògic i de la resolució d'escolarització de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport, modalitat d'escolarització que consta a l'informe i a la resolució, tipus de necessitats educatives especials i grau de suport que l'alumnat requereix, d'acord amb allò que especifica l'article 7.2.c de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
Per al visat, el Servei Psicopedagògic Escolar (SPE) ha de disposar de la documentació següent: original i còpia dels informes sociopsicopedagògics actualitzats on consta la modalitat d'escolarització i de les resolucions de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport, en la que s'indique la «modalitat ordinària en unitat específica en centre ordinari». Si en el moment del visat, l'alumnat encara no disposa de la resolució d'escolarització, s'ha de fer constar aquesta circumstància en les observacions, amb la consideració que no pot matricular-se en la unitat específica fins que no dispose de la resolució.  
  
Només tenen validesa els informes sociopsicopedagògics emesos pels serveis psicopedagògics escolars, departaments d'orientació i gabinets psicopedagògics autoritzats homologats.  
e) Actuacions desenvolupades o previstes per a la sensibilització i informació a la comunitat educativa del centre en el qual es proposa la unitat, especificant la temporalització i els responsables de la seua aplicació.  
4. La persona coordinadora de les unitats específiques de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport ha de fer una anàlisi de la idoneïtat i emetre un informe favorable o desfavorable, amb el vistiplau de la cap o el cap territorial de la Inspecció d'Educació. Per a això, pot sol·licitar els informes complementaris que considere adients, que, en tot cas, ha d'incloure en l'expedient de tramitació.  
  
5. Amb l'informe favorable d'habilitació, la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport ha de remetre l'expedient complet a la direcció general competent en planificació educativa perquè, consultada la Direcció General d'Inclusió Educativa i la Comissió de coordinació i seguiment de les unitats específiques, referida en l'apartat catorze d'aquesta resolució, procedisca a l'autorització i formalitze la sol·licitud de provisió de personal i equipament material i tecnològic als òrgans directius competents.  
6. Les sol·licituds de modificació del tipus d'unitat o de trasllat a un altre centre de les unitats específiques que estan en funcionament, les ha de realitzar la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport a la direcció general competent en planificació educativa, i ha d'adjuntar la mateixa documentació que s'indica en els punts anteriors.  
7. Les sol·licituds de supressió d'unitats específiques que estan en funcionament, les ha de realitzar la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport a la direcció general competent en planificació educativa, i s'ha d'adjuntar un informe justificatiu de la Inspecció d'Educació, amb el vistiplau de la cap o el cap territorial de la Inspecció d'Educació, que indique les circumstàncies que motiven la proposta.  
8. En els centres privats concertats, l'habilitació, modificació o supressió d'unitats específiques es realitza d'acord amb el que indique la normativa vigent en matèria de concerts educatius.  
  
Setzé. Disposicions supletòries  
En tots els aspectes no regulats en aquesta Resolució que afecten l'organització i funcionament de les unitats específiques, són subsidiàries les disposicions referents a les etapes educatives que imparteix el centre on estan ubicades.  
  
Disseté. Calendari d'aplicació  
La present Resolució té efectes durant el curs escolar 2019-2020.  
  
  
València, 18 de juliol de 2019.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.