Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8646, del 01-10-2019 (2019/8946)

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8646

Data del DOGV
:   01-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2019/8946


Data del document
:   26-08-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Vilanova d'Alcolea
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea. [2019/8946]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 69/17-AIA.  
Títol: Explotació porcina per a 2.500 porcs d'engreix.  
Promotor: Raúl Traver Casanova.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
Localització: parcel·la 360, del polígon 11, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es pretén la construcció d'una explotació de bestiar porcí en la parcel·la 360 del polígon 11 de la localitat de Vilanova d'Alcolea (Castelló). L'explotació comptarà amb dues naus i amb una capacitat màxima de 2.500 porcs d'engreix.  
Es requereix per a això la tramitació de llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament  
L'explotació se situarà en la partida Bassa d'en Gil, a una distància de 1.925 m a l'est del nucli urbà de Vilanova d'Alcolea. El sòl està qualificat com a no urbanitzable comú.  
Accessos  
A la parcel·la es pot accedir des de la carretera CV-145, que comunica Vilanova d'Alcolea amb Torreblanca. Aproximadament a 0,5 km de la localitat de Vilanova d'Alcolea en direcció a Torreblanca, s'agafa a l'esquerra el camí del Mas de Calaf, que està pavimentat i compta amb una amplària de 5 m, aproximadament. Després d'uns 0,8 km per aquest vial, s'agafa a la dreta un camí denominat camí de Torreblanca, que està pavimentat mitjançant graveta i compta amb una amplària de 4 m, aproximadament. Després de recórrer un km per aquest vial, s'arriba a la parcel·la en què es pretén desenvolupar l'activitat objecte del present projecte.  
Descripció de l'activitat i sistema productiu  
L'activitat consisteix en l'engreix de bestiar porcí; la duració del cicle d'engreix és de quatre a sis mesos aproximadament. Es realitzarà l'engreix de 2.500 porcs per cada cicle, i aquesta serà la màxima ocupació de l'explotació pel que fa a bestiar que s'hi alberga.  
  
Després del període d'engreix, una vegada retirats els animals, es realitza un buit sanitari d'un mes, en el qual es duen a terme tasques de neteja i desinfecció, i novament s'inicia el cicle productiu.  
Aquest sistema d'explotació permet realitzar aproximadament 2,5 cicles d'engreix anuals.  
L'activitat serà desenvolupada pel titular, com a granger autònom, de manera que ell mateix s'encarregarà de les diverses tasques que l'activitat comporta.  
El procés de cria comença amb l'arribada de xicotets garrins de 12 a 18 kg de pes, o sis o set setmanes de vida. Se'n realitza l'engreix alimentant-los amb pinso durant quatre o cinc mesos. L'eixida de la granja amb destinació als escorxadors es produirà quan aquests aconseguisquen aproximadament els 100 kg.  
Descripció de les construccions  
- Naus 1 i 2: es projecten dues naus de les mateixes característiques i de superfície 1.200 m², de dimensions 80 m de llarg per 15 m d'ample, i cada nau està dividida en dues zones mitjançant un local tècnic al mig, amb la qual cosa cada nau queda compartimentada en tres zones. Cada nau té capacitat per a albergar 1.250 porcs, a més de les 39 places que es reserven per a llatzeret.  
L'estructura d'aquestes naus serà a base de pòrtics prefabricats de formigó, formats per dos pilars i llinda. La coberta tindrà un pendent d'un 20 % i consistirà en plaques tipus Agrotherm, formada per fibrociment en la part superior, poliuretà injectat en la capa mitjana i una làmina de polièster reforçat amb fibra de vidre que constitueix un acabat interior llavable. Les parets es conformaran mitjançant plaques de formigó armat, amb una grossària de 16 cm, i incorporarà a l'interior un aïllament. Tindran acabat llis i una resistència al foc RF-120.  
  
En cadascuna de les parets laterals se situaran finestres de policarbonat de guillotina amb tela gabial, d'una amplària d'1,60 m i una alçada de 0,90 m. Les portes d'accés a la nau seran de planxa de xapa galvanitzada.  
El paviment de les naus consistirà en una solera de formigó armat. En les zones en què se situen els canals de dejeccions, el sòl consistirà en un enreixat conformat mitjançant plaques ranurades de formigó prefabricat per a permetre el pas de les dejeccions líquides.  
  
- Magatzem: el magatzem o local tècnic està enclavat a l'interior de les naus, en la part central. Tindrà unes dimensions de 3,66 x 15 m.  
  
Descripció de les instal·lacions  
- Es disposa dels serveis urbanístics d'aigua potable i de subministrament elèctric.  
- Sistema d'alimentació: per a emmagatzemar el pinso, se situen al costat de les naus quatre sitges de 14.000 kg de capacitat cadascuna, amb suports metàl·lics, totalment estancs. El repartiment de l'alimentació es realitzarà automàticament mitjançant un motor d'alimentació des de les sitges fins a cadascuna de les dues tremuges que es col·locaran en cada nau.  
- Sistema de subministrament d'aigua de beguda: l'aigua a utilitzar en l'explotació procedirà del subministrament municipal. En l'explotació, s'instal·larà un depòsit d'aigua, tant per a ús genèric com per a medicació. L'aigua per al consum dels animals es distribuirà a través d'una xarxa de canonades de polietilé, mitjançant línies generals i derivacions que arriben a totes les quadres. Els abeuradors dels animals seran de xupló i portaran incorporada una cassoleta per a recollir l'aigua.  
- Sistema de ventilació: es disposarà de línies de finestres en totes dues façanes laterals dels dos mòduls per a permetre la circulació de l'aire. Aquestes finestres, de tipus guillotina, es podran obrir o tancar mitjançant motoreductors, en funció de les necessitats de temperatura i ventilació interiors. Sobre la coberta s'instal·laran diversos fumerals per a afavorir el fenomen de ventilació natural.  
- Sistema de calefacció: no s'utilitzarà cap mena de calefacció ni s'emmagatzemaran combustibles en l'explotació.  
- Instal·lació d'il·luminació: la il·luminació es realitzarà mitjançant lluminàries de tubs fluorescents distribuïdes per tot el local.  
- Clos perimetral: es dota la instal·lació d'un clos perimetral amb la finalitat de controlar l'entrada de possibles vectors de malalties infectocontagioses. Aquest clos perimetral es construeix permetent que des de l'exterior es puguen fer les tasques de càrrega i descàrrega dels animals i del pinso, reduint en la mesura del possible la transmissió de malalties per part dels vehicles externs a la mateixa explotació. Consisteix en un muret de formigó de 30 cm d'altura i fins als 2 m d'altura es realitza mitjançant tanca de filferro galvanitzat. El clos engloba les dues naus, separant-les de la resta de la parcel·la. La superfície interior d'aquest clos perimetral serà de 5.235 m².  
  
- L'explotació comptarà amb pediluvis a l'entrada de les naus, equip mòbil de polvorització per a la desinfecció dels vehicles, llatzeret, tela o malla gabial en les finestres de ventilació, i gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació.  
Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins  
El sòl de cada quadra constarà d'un enreixat que permetrà el pas de les dejeccions a un fossat o canal de recollida. Tant la solera com les parets d'aquests canals estaran construïts de formigó en massa i seran completament estancs.  
Per a les dues naus que es pretén construir, s'excavaran huit canals de dejeccions (quatre per cada nau, davall de cadascuna de les fileres de corts) amb unes dimensions de 80 x 1,80 x 1,20 m, amb la qual cosa s'obtindrà una capacitat d'emmagatzematge total de 1.382,40 m³.  
  
- Característiques constructives dels sistemes d'emmagatzematge i grau d'estanquitat:  
Per a assegurar la total impermeabilitat de la infraestructura, els canals de dejeccions es construiran amb formigó armat amb additius hidrofugants, i es realitzarà una solera de 25 cm de grossària. Els murs verticals que formaran els canals tindran una grossària de 30 cm. Per a la construcció de la solera i els murs, s'utilitzarà formigó HA-25, armat amb acer corrugat AEH-B500 SD i malla electrosoldada AEH B500 T. Mitjançant aquest armat, s'assegura la cohesió total del formigó i s'impedeix l'aparició de fissures en el material. Per tant, el grau d'estanquitat respecte a possibles filtracions serà total.  
Neteja  
Es descriu en el projecte el protocol de neteja i desinfecció de les naus, que consisteix en una primera neteja en sec, desmuntatge de les instal·lacions mòbils, neteja humida a alta pressió, assecatge i aplicació del desinfectant.  
Aquest protocol de neteja i desinfecció es durà a terme cada vegada que finalitze cada cicle d'engreix.  
Gestió de purins  
En el projecte inicial el sistema triat per a la gestió dels purins consistia en la seua utilització com a adob orgànic en finques agrícoles de la zona. Posteriorment, en l'esmena de l'expedient realitzada pel promotor en data 24 d'abril de 2018, es va modificar el sistema de gestió, i es va optar per la retirada dels purins per un gestor autoritzat. Es constata que l'empresa que subscriu amb el promotor el compromís de retirada dels purins no està inscrita en el registre SANDACH, però finalment, en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental de data 14 de desembre de 2018 es presenta un nou pla de gestió de purins consistent en la valorització d'aquests mitjançant el seu ús com a adob orgànic en finques agrícoles. Segons aquest pla de gestió, el volum de purí generat en l'explotació i el seu contingut en nitrogen, segons el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, serà:  
  
Purí generat: 2.500 porcs d'engreix x 2,15 m³/any i plaça= 5.375 m³/any.  
Contingut en nitrogen: 2.500 places x 7,25 kg/plaça i any= 18.125 kg/any.  
Es disposarà d'una superfície agrícola total, apta per a aplicació de purí, de 209,7 ha. Aquesta superfície es reparteix entre camps de cereal, ametlers, garroferes, olivar i cítrics, pertanyents als municipis de Vilafranca, Vall d'Alba, Vilanova d'Alcolea, la Torre d'en Doménec, les Coves de Vinromà, Alcalà de Xivert, l'Alcora, Santa Magdalena de Pulpis, Caudiel, Torreblanca, Tírig, Vilafamés, Benlloc, Albocàsser, Viver, Onda, la Vall d'Uixó, Suera i Cabanes. D'aquests, són municipis designats com a zones vulnerables segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell: Vilanova d'Alcolea, la Torre d'en Doménec, les Coves de Vinromà, Alcalà de Xivert, l'Alcora, Torreblanca, Tírig, Vilafamés, Albocàsser, Onda, la Vall d'Uixó i Cabanes. S'aporta còpia de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les en les quals seran aplicats els purins.  
D'acord amb el pla de gestió presentat, es compta amb superfície suficient de terrenys per a adobar complint amb les dosis d'adob nitrogenat recomanades segons els cultius en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries i per al cas dels cultius de secà, amb el criteri establit pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Per tant, es compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent en cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
Gestió de residus zoosanitaris.  
El volum generat d'aquest tipus de residus s'estima en uns 18,5 kg anuals. L'empresa tindrà instal·lat en l'explotació un contenidor tancat, hermètic i homologat, on el granger depositarà aquest tipus de residus, i la seua retirada per un gestor autoritzat serà semestral. S'aporta còpia del compromís de contracte amb una empresa gestora autoritzada.  
  
Gestió de cadàvers  
El ramader traslladarà els animals morts a una caseta de recollida situada al terme municipal de Torreblanca. Es contractarà la retirada i gestió dels cadàvers amb l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví, que serà l'encarregada de retirar, amb la periodicitat necessària, els animals morts de la caseta i traslladar-los a la seua planta de tractament. S'aporta còpia del compromís d'inscripció amb aquesta associació.  
Altres residus  
El maneig de l'explotació serà realitzat per una única persona, que serà l'encarregada de tindre cura dels animals. Aquesta persona manca de la preparació necessària per a realitzar el manteniment de les instal·lacions i/o equips de la granja, com ara el manteniment del tractor i la cisterna extractora del purí, tasques d'obra de paleta, treballs d'electricitat, de pintura, etc.  
Per a la realització de les tasques de manteniment de les instal·lacions i/o equips de la granja s'haurà de recórrer a empreses de serveis especialistes en aquests treballs, les quals s'encarregaran posteriorment de la gestió dels residus que generen aquestes activitats, com ara olis i pneumàtics usats, restes de material elèctric, etc.  
  
Tramitació administrativa  
En data 19 de maig de 2017, la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, remet la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental de l'explotació porcina d'engreix promoguda per Raúl Traver Casanova. S'adjunta a la sol·licitud la documentació següent: còpia de l'expedient administratiu municipal, memòria tècnica per a llicència ambiental, estudi d'impacte ambiental, calendari d'aplicació del purí i estudi d'integració paisatgística.  
El 4 d'agost de 2017 es fa un requeriment de documentació al promotor i a l'òrgan substantiu.  
En la mateixa data, 4 d'agost de 2017, es fa una consulta al Servei de Prevenció i Avaluació Ambiental d'Activitats de la Generalitat de Catalunya i a l'Ajuntament d'Ulldecona sobre la viabilitat de l'adob de les parcel·les situades en aquest municipi.  
El 12 de setembre de 2017, l'Ajuntament d'Ulldecona remet un informe.  
El 10 d'abril de 2018, té entrada en el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural la documentació remesa per l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
  
El 16 d'abril de 2018, es procedeix a la devolució de l'exemplar d'estudi d'impacte ambiental remés per l'ajuntament per tractar-se del mateix rebut en la documentació inicial, i a la reiteració de l'esmena de les deficiències assenyalades en el requeriment realitzat en data 4 d'agost de 2017.  
El 24 d'abril de 2018, l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea remet documentació en resposta al requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
El 17 de desembre de 2018, l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea remet l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.  
  
El 16 de gener de 2019, l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea torna a remetre l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.  
  
El 23 de gener de 2019, el promotor remet l'informe emés per l'empresa concessionària d'aigua potable del municipi de Vilanova d'Alcolea.  
La informació pública del projecte es va dur a terme en dues ocasions:  
- Segons el certificat de data 21 de març de 2017 de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, el primer tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 20, de data 16 de febrer de 2017. La documentació va romandre exposada al públic durant un termini de 20 dies hàbils i es va notificar individualment als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat, als quals es va donar un termini de 10 dies per a presentar-hi al·legacions. Durant aqueixos terminis, es van presentar dins del termini establit i en la forma escaient dues al·legacions:  
Al·legació núm. 1, presentada per Vicenta Pradas Saura, registre d'entrada núm. 133, de 23 de febrer de 2017. Resum del contingut de l'al·legació: posseeix una casa en estat de ruïnes en la seua parcel·la, contigua al polígon 11, parcel·la 360, i en el cas que volguera reconstruir-la, aquesta resultaria afectada per la construcció de la granja, les males olors i els abocaments contaminants de la qual serien focus suposadament d'infeccions.  
Al·legació núm. 2, presentada per Leopoldo Monfort Sierra, amb registre d'entrada núm. 132, de 23 de febrer de 2017. Resum del contingut: no està conforme amb la construcció de la granja per la molèstia d'olors, rosegadors i insectes, a més de la pèrdua de valor a l'hora de vendre el terreny.  
Vistes les al·legacions, l'arquitecta municipal va emetre informe favorable sobre l'activitat en data 28 de març de 2017.  
- Per a complir el que s'estableix en l'article 36, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el tràmit d'informació pública es va repetir, aquesta vegada per un termini de 30 dies, mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 117, de data 30 de setembre de 2017, i s'hi va notificar individualment als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat. Segons certifica l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea en data 18 d'abril de 2018, durant aquest termini no s'hi van presentar, dins del termini establit i en la forma escaient, al·legacions.  
  
Consideracions ambientals  
Ubicació  
L'explotació se situarà en la parcel·la 360, del polígon 11, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea, en sòl no urbanitzable comú. L'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, en data 18 d'abril de 2018, emet un certificat de compatibilitat urbanística favorable condicionat a l'obtenció de l'informe preceptiu de la Secció Forestal sobre la possible afecció a les vies pecuàries confrontants amb la parcel·la i al sòl forestal.  
  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la zona nord-est de la parcel·la objecte d'estudi està classificada com a terreny forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). Així mateix, la parcel·la limita al nord-est amb la via pecuària carrerada del Pas Real i al sud-est, amb la via pecuària carrerada dels camins d'Orpesa i la Bassa d'en Gil. La Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló emet, en data 15 de novembre de 2017, un informe tècnic, en què indica que no hi haurà afeccions sobre les vies pecuàries assenyalades i que les instal·lacions afecten parcialment sòl classificat com a forestal en la part nord-est de la parcel·la. En aqueix mateix informe indica que el pendent del terreny en la part classificada com a forestal se situa entorn del 3,5 % i que les instal·lacions no produiran afeccions a forests gestionats ni finques patrimonials. Atés que, segons l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient, les instal·lacions projectades afecten parcialment terreny forestal, aquestes hauran de recular-se de manera que deixen d'afectar aquest sòl, sense que, d'altra banda, envaïsquen l'amplària legal de les vies pecuàries limítrofes. Així mateix, a causa de la proximitat de les instal·lacions amb el terreny forestal, durant la fase de construcció s'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
D'acord amb l'informe de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de data 18 de desembre de 2017, «la distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar porcí respecte d'altres explotacions de la mateixa espècie i respecte del nucli urbà és superior a 1.000 m, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines, i la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.»  
La parcel·la objecte de l'actuació està destinada en la major part al cultiu de l'olivar de secà. Els cultius predominants en els terrenys circumdants són oliveres i ametlers de secà. També es troben zones més improductives cobertes de matoll típic mediterrani. Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, s'observa que la zona on es localitza la parcel·la presenta una fisiografia fortament ondulada. El risc d'erosió actual és moderat (15-40 t/ha/any) i el risc d'erosió potencial és molt alt (>100 t/ha/any). La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc presenta risc d'inundació.  
En les proximitats de l'explotació es troba el barranc del Mas de Borràs, a una distància de la parcel·la d'uns 175 m, per la qual cosa es troba fora de la zona de policia definida en el Reglament del domini públic hidràulic.  
  
Principals impactes deguts a l'activitat i mesures protectores i correctores proposades.  
- Impactes durant la fase de construcció de la granja.  
Durant aquesta fase, la duració de la qual s'estima en quatre mesos, les actuacions que es duran a terme són les següents: desbrossament i aclarida del terreny, excavacions, pavimentació i, finalment, la construcció de les naus.  
S'estima que en aquesta etapa es podrien produir impactes sobre l'atmosfera i sobre l'aigua subterrània.  
La contaminació atmosfèrica es produirà principalment per la pols en suspensió, generada pel trànsit de vehicles i per les labors de desbrossament i excavació del terreny, i pels gasos contaminants procedents de la combustió dels motors de vehicles i maquinària. Encara que s'estima que l'impacte que causarà aquesta fase de construcció serà temporal i reversible, s'han de reduir en la mesura que siga possible les emissions de pols des de la mateixa obra, realitzant per a això regs d'aigua periòdics, evitant apilaments de terra innecessaris i mantenint la maquinària a utilitzar en bon estat.  
D'altra banda, la contaminació acústica en aquesta fase serà causada principalment pel trànsit de la maquinària. Tenint en compte que la distància al nucli habitat més pròxim (Vilanova d'Alcolea) és d'1,950 km, s'estima que no es produiran molèsties sobre la població.  
La contaminació de les aigües subterrànies podria produir-se principalment com a conseqüència de la filtració dels olis i combustibles procedents del manteniment i ús diari dels vehicles, i de la maquinària, utilitzats en els treballs de construcció. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el manteniment dels vehicles i maquinària emprats durant la fase de construcció, en cas que siga necessari, es realitzarà en el taller corresponent.  
- Impactes durant el maneig de l'explotació.  
Sobre el sòl: durant la fase de funcionament de l'activitat s'estima que, en principi i com a conseqüència d'algun accident durant el procés productiu, el principal factor de risc seria un abocament incontrolat del purí. Es tracta d'un risc controlat, ja que les característiques constructives del depòsit de magatzematge en garanteixen la impermeabilitat i la valorització dels purins mitjançant la seua utilització com a adob orgànic en parcel·les de la zona es realitzarà seguint un pla d'adob que ha de complir la normativa sectorial vigent en cada moment.  
  
En l'extracció, càrrega i transport dels purins s'haurà d'evitar vessaments, i procedir de manera immediata al seu trasllat als camps de cultiu. Una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les fosses de dejeccions.  
Sobre la hidrologia: no hi ha llits a menys de 100 m de l'actuació que es pretén realitzar, amb la qual cosa la construcció de la nova nau no està afectada per cap mena de servitud segons recull el Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986). La correcta gestió del purí produït evitarà la contaminació de les aigües subterrànies.  
  
Segons l'annex a l'estudi d'impacte ambiental de data 14 de desembre de 2018, que modifica alguns punts de l'estudi d'impacte ambiental inicial, es preveu un consum d'aigua anual de 6.103 m³, que correspon a l'aigua consumida pels animals, aigua de neteja de les instal·lacions i consum d'aigua sanitària en vàter i vestuaris. L'aigua que es preveu consumir provindrà del subministrament facilitat per la xarxa pública de proveïment d'aigua potable de la localitat. S'hi aporta un informe de l'empresa subministradora Facsa, de data 15 de gener de 2019, en el qual s'indica que hi ha recursos a bastament per a atendre la demanda generada per l'activitat ramadera prevista, sense posar en perill altres usos existents.  
Sobre la vegetació: segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, per a la construcció de les naus únicament s'arrancaran les oliveres necessàries, i es respectarà la franja considerada forestal en la zona nord-est de la parcel·la. Això contradiu allò que s'ha representat en els plans, on s'observa clarament que part de les dues naus envaeix la zona forestal. El matollar existent, tant en la parcel·la afectada com en l'entorn, constitueix l'hàbitat propici per a l'esparver cendrós (Circus Pygargus), espècie prioritària d'acord amb la directiva hàbitats, per la qual cosa la zona forestal s'ha de mantindre inalterada. Per tant, tal com s'ha indicat anteriorment, les instal·lacions projectades (naus i instal·lacions auxiliars) s'han de situar en la zona cultivada, és a dir, mantenint inalterada la franja amb vegetació forestal nord-est de la parcel·la. La nova ubicació de les naus haurà de continuar respectant l'amplària legal de les vies pecuàries limítrofes. D'altra banda, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
Sobre el paisatge: els elements naturals que defineixen aquest paisatge són els camps de cultiu de secà (principalment olivar) i els humans, que responen a l'explotació agrícola d'aquests, a la qual van lligades les construccions agrícoles tradicionals, com ara construccions hidràuliques, magatzems agrícoles, xicotetes casetes, etc.  
La construcció que es pretén executar forma part del paisatge en què es troba, així com tantes construccions tradicionals d'ús agrícola. Per tant, cal aconseguir que l'actuació també forme part del paisatge i s'hi integre. Per a això, s'utilitzaran materials, formes, volums, composicions, ritmes i colors similars als utilitzats en la zona tradicionalment. És a dir, tipologia tradicional aïllada, formes racionals i senzilles, cobertes inclinades acolorides en massa en tons verds o argila, parets arrebossades, etc., tal com es pot observar en les construccions de similar entitat que se situen en l'entorn.  
  
Sobre la fauna: en el cas de la fauna autòctona, l'afecció girarà entorn de la possible transmissió de malalties pel flux de vectors patògens des de l'allotjament. No obstant això i complint la legislació sobre aspectes sanitaris de les explotacions, l'existència del clos perimetral de l'explotació que impedeix que els animals transiten per la parcel·la, i la instal·lació de malla gabial en les finestres, fa que aquest risc disminuïsca.  
Contaminació acústica: les principals fonts de soroll durant la fase d'explotació seran les emeses pels animals i pels motors de les sitges i finestres. S'hi adjunta l'estudi acústic en el qual es conclou que no es transmetran a l'exterior nivells sonors o vibratoris superiors als límits establits en les ordenances municipals i en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. D'altra banda, en no haver-hi nuclis de població pròxims, s'estima que el perjudici creat sobre la població és mínim.  
  
Contaminació atmosfèrica: durant la fase d'explotació, l'afecció a l'aire estarà determinada per les emissions de gasos contaminants com ara amoníac, òxid nitrós i metà, derivades del metabolisme dels animals i de la volatilització des dels canals de dejecció i des dels terrenys de cultiu. Per a minimitzar aquest impacte s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals, descrites en l'estudi d'impacte ambiental, que afecten tant el disseny de la mateixa granja com els procediments de maneig. L'explotació objecte d'estudi està classificada com a grup B segons el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, per la qual cosa es requereix una autorització per a l'explotació de l'activitat per part de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló.  
Els possibles perjudicis produïts per la generació d'olors és una conseqüència de l'activitat que no és possible anul·lar, però sí aconseguir minimitzar-lo fent compatible la mateixa activitat amb l'entorn en què se situa. La distància de l'explotació, al voltant d'1,925 km respecte al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea, fa que l'impacte sobre la població siga mínim. No obstant això, coincidint amb els diferents buits sanitaris s'haurà de realitzar una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar mala olor. Així mateix, després de l'adob amb purins, aquests s'incorporaran immediatament al terreny mitjançant una labor, a fi de mitigar les emissions de gasos a l'atmosfera i les olors.  
  
Sobre el patrimoni cultural i arqueològic: la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 30 de novembre de 2016, emet informe favorable sobre el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
- Programa de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental aportat proposa la comprovació, entre altres, dels aspectes següents:  
Durant la fase d'obres s'ha de comprovar el correcte estat de manteniment de la maquinària i del compliment de les inspeccions tècniques i revisions pertinents. Abans de la finalització de la jornada laboral s'ha de comprovar l'absència de residus en la parcel·la (cartons, envasos, restes de material, etc.). Durant aquesta fase, l'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiques serà immediatament notificada a la Direcció General de Patrimoni, i això suposaria, d'acord amb el que es preveu en la Llei del patrimoni cultural valencià, la suspensió de l'actuació, la delimitació del perímetre d'afecció i l'adopció de les mesures oportunes.  
Durant la fase de funcionament de l'activitat, es comprovarà l'existència de possibles fugues en les fosses de purins, així com l'ompliment d'aquestes per a evitar fugues per sobreeiximent. Es realitzarà un correcte manteniment dels equips d'extracció i aplicació del purí en camp (tractor i cisterna), realitzant periòdicament les revisions obligatòries i comprovant visualment, abans de cada buidatge, que la cisterna és estanca i no presenta fugues.  
Respecte a l'aplicació dels purins en camp, l'explotació comptarà amb un quadern on s'indicarà la parcel·la, data i dosi d'aplicació de l'adob orgànic. Anualment, s'avaluarà l'estat vegetatiu de les parcel·les, per a comprovar el bon estat dels cultius, i descartar així possibles fitotoxicitats.  
Després de cada cicle d'engreix i una vegada netes les naus d'engreix i desinfectats els interiors, es procedirà també mitjançant aigua a pressió a la neteja dels elements exteriors de les naus (finestres, portes, sitges, etc.).  
Periòdicament, en finalitzar cada cicle, es realitzarà una revisió dels paràmetres següents: quantitat d'aigua, d'energia i de pinso consumit pels animals. Amb això, es detectaran possibles avaries en els equips que durant el maneig diari és difícil de comprovar.  
El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
- En el cas que alguna parcel·la inclosa en el pla de gestió dels purins siga baixa, aquest s'actualitzarà amb noves parcel·les, amb comunicació a l'òrgan substantiu.  
- El llibre de registre de l'explotació, on s'anotaran les parcel·les i dates d'adob, haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
- Anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup I, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'explotació porcina per a 2.500 porcs d'engreix, a situar en la parcel·la 360, del polígon 11, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló), promogut per Raúl Traver Casanova, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. Les instal·lacions projectades (naus i instal·lacions auxiliars) se situaran en la zona cultivada, és a dir, mantenint inalterada la franja amb vegetació forestal nord-est de la parcel·la. La nova ubicació de les naus ha de continuar respectant l'amplària legal de les vies pecuàries limítrofes.  
2. Atesa la proximitat de les instal·lacions al terreny forestal, durant la fase de construcció s'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
3. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la ha de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
4. Respecte a la gestió de purins:  
4.1. Una vegada executada l'obra, el promotor ha de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les fosses de dejeccions.  
4.2. L'aplicació dels purins s'ha de realitzar seguint el pla de gestió de purins aportat com a part del projecte, encara que el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent en cada moment i a les ordenances dels ajuntaments dels municipis on se situen les parcel·les a adobar.  
4.3. La granja ha de comptar amb un llibre de registre en què s'han d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, indicant-hi: data, identificació de les parcel·les que s'adobaran, cultiu i volum de purins aplicat en cadascuna d'elles. Així mateix, s'ha de comptar en tot moment amb les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les. En el cas que alguna parcel·la siga baixa s'haurà de substituir per una altra o unes altres que compten amb una superfície equivalent a l'efecte d'adob, i s'haurà de comunicar a l'òrgan substantiu. El llibre de registre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
4.4. En l'extracció, càrrega i transport dels purins se n'ha d'evitar vessaments, i procedir-ne al trasllat immediat als camps de cultiu.  
  
4.5. Després de l'adob amb purins, aquests s'incorporaran immediatament al terreny mitjançant una labor, a fi de mitigar les emissions de gasos a l'atmosfera i les olors.  
5. Coincidint amb els diferents buits sanitaris, s'ha de realitzar una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar mala olor.  
6. El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
6.1. En el cas que alguna parcel·la inclosa en el pla de gestió dels purins siga baixa, aquest s'haurà d'actualitzar amb noves parcel·les i comunicar a l'òrgan substantiu.  
6.2. El llibre de registre de l'explotació, on s'anotaran les parcel·les i dates d'adob, ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
6.3. Anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
6.4. S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
6.5. S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
7. S'ha de sol·licitar de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló, autorització per a l'explotació de l'activitat, en atenció a la seua classificació com a grup B segons el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
8. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 28 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 26 d'agost de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. del director general de Qualitat i Educació Ambiental, R 09.08.2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.