Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8925, del 14-10-2020 (2020/7948)

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020,de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 242/6908-FJV Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València)
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8925

Data del DOGV
:   14-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7948


Data del document
:   22-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Terrateig
    * Bèlgida
    * Castelló de Rugat
    * Montitxelvo
    * Otos
    * Aielo de Malferit
    * Alfarrasí
    * Montaverner
    * Olleria, l'
    * Pobla del Duc, la
    * Rugat
    * Aielo de Rugat
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020,de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 242/0663-OGS Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València) [2020/7948]  
  
  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 242/5334-EPH Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València)  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/5245-KDJ  
Projecte: Autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig.  
Òrgan promotor: Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València)  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la duplicació de l'actual CV-60 en el tram comprés entre l'Olleria i Terrateig. El projecte actua sobre el tronc principal, de longitud aproximada de 23 km.  
La secció actual és d'un carril per sentit i es pretén implantar una secció tipus formada per dues calçades separades, de 7 m d'amplària cada una, amb vorals exteriors de 2,50 m i interiors d'1,5 m. Les dimensions de la mitjana i les bermes són variables.  
Els ramals unidireccionals estan formats per una calçada de 3,50 m més sobreamples (sempre superior o igual a 4,00 m), voral exterior de 2,50 m, voral interior d'1,00 m i una berma de 0,75 m.  
Els camins de servei són bé de 6,00 m d'amplària i ferm d'aglomerat asfàltic o bé de 4,00 m d'amplària i un ferm dotat d'un doble tractament superficial.  
Les obres s'inicien en l'enllaç amb l'A7 a l'Olleria, enllaç que es modifica. Des d'aquest punt parteix la nova autovia i se situa la nova calçada pel marge nord de l'actual carretera. Creua inferiorment un pas pel qual discorre la carrerassa de la Foieta de Candel i l'estructura de la qual ja preveia la duplicació.  
Prossegueix el seu traçat fins al denominat «enllaç 2» des del qual s'accedeix al polígon el Carrascot a l'Olleria. En aquest enllaç resulta necessària la remodelació dels ramals d'entrada i eixida del marge nord.  
  
En el límit de termes entre l'Olleria i Alfarrasí la nova calçada creua el barranc de la Canal per a poc després arribar a l?«enllaç 3», on és necessària també l'adequació de dos ramals. En aquest enllaç es dona accés a dos polígons industrials i a una gasolinera.  
A continuació, es creua el riu d'Albaida i arriba a l«enllaç 4». Aquest enllaç connecta la carretera CV-62 amb la CV-60 i disposa de ramals directes entre els moviments CV-62 a CV-60 est (Gandia) i viceversa. Immediatament després, la nova autovia travessa inferiorment la via fèrria València-Alcoi.  
Continua el seu traçat creuant la carrerassa de Benigànim i el barranc de Palomar o de Bèlgida fins a connectar amb l«enllaç 5» des del qual s'accedeix a Bèlgida i Otos. En el tram comprés entre aquest últim enllaç i l«enllaç 6», que dona accés a la Pobla del Duc i Beniatjar, es fa el canvi de marge de nord a sud de la duplicació.  
La nova calçada continua el seu traçat pel marge sud de la carretera actual, connecta amb l«enllaç 7», des del qual s'accedeix a Ráfol de Salem i Castelló de Rugat, i des d'allí es dirigeix fins a l«enllaç 8», on connecta amb el tram ja duplicat de la carretera CV-60. Des d'aquest últim enllaç es connecta amb Montitxelvo, Terrateig i Benicolet.  
La nova autovia implica l'execució d'un tram de 13,300 km de carril bici, de 3 m d'ample, amb el qual es dona continuïtat a la cicloruta CR-60. Aquest carril bici discorre en alguns trams adossat a un camí de servei i altres de manera independent.  
Al llarg del traçat s'han inventariat un total de 32 estructures, de les quals 21 són estructures tipus pont i 11 són estructures soterrades. De les estructures tipus pont, 10 no necessiten ampliació i s'han denominat «estructures originals«, i 11 necessiten una duplicació o ampliació i s'han denominat «estructures ampliades«. Totes les estructures soterrades necessiten prolongació. A més, es fa necessària la construcció de dues estructures tipus pont en:  
- Estructura PK 0+830 E1:R1, enllaç 1 pas superior del ramal de l'enllaç E1:R1 sobre l'autovia A-7.  
- Estructura PK 0+470 E1:R4, enllaç 1 pas superior del ramal de l'enllaç E1:R4 sobre el ramal de l'enllaç E1:R5.  
Està prevista la reposició dels serveis afectats, encara que la seua concreció es realitzarà en el projecte constructiu. Els serveis afectats per l'execució de les obres són la xarxa local de camins agrícoles i vies pecuàries, les xarxes de reg i proveïment, diferents línies elèctriques i telefòniques i quatre trams de gasoducte.  
Es durà a terme la il·luminació de les connexions de la nova autovia.  
Legislació ambiental  
En el moment en què s'incoa aquest expedient, l'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, i en els reglaments que la despleguen: Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, i Decret 32/2006, que modifica l'anterior.  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
El nexe I del Decret 162/1990, Grup 8.a inclou la «Construcció d'autopistes, autovies, carreteres, vies públiques o privades de comunicació [?]». Per tant, el projecte de l'autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.  
  
  
Tramitació administrativa:  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
En data 31 de juliol de 2008, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud de sotmetiment del projecte a avaluació d'impacte ambiental, acompanyada del projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística.  
La Direcció General d'Obres Públiques va sotmetre el projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística de l'autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig (València) a informació pública mitjançant la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5829, de data 18 d'agost de 2008, i en el Boletín Oficial del Estado núm. 195, de data 13 d'agost de 2008, per un termini de 30 dies hàbils.  
En data 24 de novembre de 2008, es rep el certificat del cap de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport sobre el tràmit d'informació pública que indica que únicament s'han rebut 3 al·legacions (Ajuntament de l'Olleria, Bèlgida i Otos), però que no tenen caràcter mediambiental.  
En data 26 de novembre de 2008, es requereix a l'òrgan substantiu el certificat de la informació pública, una còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, així com les respostes donades a aquestes, i l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
En data 7 de desembre de 2012, el Servei de Projectes d'Infraestructura sol·licita novament l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
En data 10 de gener de 2013, es requereix novament des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Esport sobre conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
En data 6 de febrer de 2013, l'òrgan substantiu informa que s'ha autoritzat la prospecció del projecte i que s'ha presentat la memòria sobre la prospecció, i queda a l'espera de l'informe definitiu segons l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 1 de desembre de 2014, l'òrgan substantiu sol·licita novament la formulació de la declaració d'impacte ambiental, a l'espera de rebre l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En data 16 de gener de 2020, l'òrgan substantiu remet l'informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, rebut el 24 de novembre de 2016, respecte del document de compliment ambiental de l'estudi d'impacte ambiental, que incorporava una sèrie de condicions, exigides prèviament per l'òrgan amb competències en matèria de patrimoni cultural.  
2. Consultes  
En dates 10 de març, 30 d'abril i 24 de juny de 2009, s'han realitzat consultes a les següents administracions públiques afectades:  
De la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
  
Servei de Suport Tècnic, per la seua competència en matèria de paisatge.  
Servei Territorial de Medi Ambient, per la seua competència en sòl forestal i vies pecuàries.  
Àrea de Qualitat Ambiental, per la seua competència en la contaminació acústica.  
Àrea d'Espais Naturals i Servei de Biodiversitat, per la possible afecció al LIC Curs Mitjà del Riu Albaida, LIC Serra de la Safor i a la zona proposada com a ZEPA en els termes municipals de l'Orxa i Vilallonga.  
A continuació, es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades i l'informe previ vinculant en matèria de patrimoni cultural.  
Informe del Servei de Suport Tècnic  
Rebut el 24 de novembre de 2010, que informa el següent en matèria de paisatge:  
«[?] L'Estudi d'integració paisatgística conté mesures d'integració i mitigació dels impactes esmentats, fonamentalment centrades en la plantació de diferents espècies vegetals [?] i Programa d'implementació de les mesures proposades.  
Es proposa completar les mesures correctores amb les següents, que cal tindre en compte en el Projecte de construcció de la infraestructura:  
- Detallar la xarxa viària no motoritzada proposada i la seua connexió a l'existent i als camins rurals. Per a fomentar la mobilitat sostenible i millorar els recorreguts d'interés paisatgístic de l'àrea, cal incloure:  
La connexió als elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, com el Paratge Natural Municipal de l'Ermita a Castelló de Rugat, l'accés a la serra del Benicadell a Ráfol de Salem, la ruta de les Fonts a Montaverner, el LIC del Curs Mitjà del Riu Albaida i els nuclis històrics de les poblacions pròximes (l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Castelló de Rugat, Ráfol de Salem, Rugat, Montitxelvo i Terrateig). En alguns casos, amb trams molt curts d'ampliació del carril bici, es podria millorar molt la connectivitat amb espais d'interés i poblacions, com és el cas de la connexió amb el carril bici projectat en el nucli urbà de Montaverner (enllaçant el seu nucli històric amb la ruta de les Fonts, l'horta històrica en la seua vora nord, la confluència dels rius Albaida i Clariano, i el seu polígon industrial), o la connexió amb el Paratge Natural Municipal de l'Ermita a Castelló de Rugat, a escassa distància del carril bici assenyalat, o a l'accés a la serra de Benicadell a Ráfol de Salem, que connectaria amb la xarxa de sendes de l'àrea amb protecció paisatgística d'aquesta serra.  
Senyalització i cartelleria concorde al medi rural en el qual se situa, en què s'indiquen els elements d'interés que connecta.  
Zones d'ombra i de descans, si pot ser en punts d'observació o miradors.  
- Detallar el tractament dels encreuaments de vies pecuàries i barrancs per tractar-se de recursos paisatgístics. [?] Seria convenient [?] evitar en la mesura del possible el segellament de sòl amb materials impermeables, com formigó o asfalt.  
- Detallar el tractament dels encreuaments de barrancs per a garantir la seua connexió ecològica, funcional i visual, ja que constitueixen els únics corredors verds transversals a l'actuació, i reduir en la mesura del possible l'efecte barrera de les obres.  
- Evitar cartelleria en zones de visibilitat alta cap a espais oberts o d'interés paisatgístic, com la vora nord del nucli històric de Castelló de Rugat.  
- Analitzar amb detall l'erosió en els talussos existents i proposats [...].  
- Detallar les zones d'emmagatzematge de materials i passos de maquinària, desviaments o alteracions temporals del trànsit [?].  
Totes les mesures que s'incorporen s'han d'incloure en el programa d'implementació i en el pressupost de les obres.  
[?] Per tot això, s'emet aquest informe favorable [...]».  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals:  
Rebut el 28 de maig de 2009, que informa el següent en matèria d'espais naturals.  
«[...] Les obres afecten territorialment el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat «Curs Mitjà del Riu Albaida» [?]. L'afecció del projecte sobre el LIC es produeix en el límit sud d'aquest en el pas, mitjançant viaducte, pel llit del riu Albaida. L'àrea afectada del LIC Curs Mitjà del Riu Albaida és reduïda i els probables impactes negatius sobre aquest es produiran en la fase d'execució del viaducte, ja que en la fase d'explotació l'afecció sobre el llit serà mínima. Referent a això, el Projecte bàsic de l'autovia recull un apartat corresponent a les mesures protectores i correctores, i, concretament, un apartat exclusiu de «Protecció dels sistemes fluvials».  
  
D'altra banda i situats al sud del traçat de l'autovia CV-60, tram l'Olleria-Terrateig, es localitzen els següents espais protegits que, atesa la distància a la qual es duen a terme les obres, no és probable que es produïsquen afeccions negatives sobre aquests:  
- Paratge natural municipal denominat l'Ermita al terme municipal de Castelló de Rugat, declarat mitjançant l'Acord d'1 de setembre del Consell. Situat a uns 500 metres del tram d'autovia.  
- Paisatge Protegit Ombria del Benicadell, declarat mitjançant el Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell. La zona més propera del paisatge protegit a les obres de l'autovia es troba aproximadament a 1,3 km en el terme municipal de Ráfol de Salem.  
- Paisatge Protegit del Serpis, declarat mitjançant el Decret 39/2007, de 13 d'abril, del Consell. La zona més pròxima del paisatge protegit a les obres de l'autovia es troba a uns 2,5 km en el terme municipal de l'Orxa.  
- LIC Serra de la Safor (codi ES5233041), que es troba a uns 2,5 km de les obres de l'autovia.  
- Zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) de nova creació denominada «Muntanyes de la Marina» designada segons la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres, que figura en el projecte d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana (DOGV 5683, 18.01.2008). Aquest espai engloba la superfície del LIC Serra de la Safor.  
[?] S'informa favorablement l'actuació proposada sempre que es duguen a terme les mesures de protecció que sobre les aigües superficials s'indiquen en la documentació tècnica referida».  
Informe del Servei de Biodiversitat:  
Rebut l'11 de juny de 2009, que informa el següent en matèria d'espais naturals.  
«[...] El projecte no afecta les espècies prioritàries catalogades en les quadrícules UTM 1x1 km. El projecte no afecta els hàbitats d'interés comunitari. El projecte no afecta microreserves, reserves de fauna ni plans de recuperació. [?] Quant al disseny general de la infraestructura, han de dissenyar-se suficients passos de fauna per a mamífers, amfibis i rèptils, i s'aplicaran les mesures oportunes per a evitar l'afecció a la flora i fauna en els encreuaments del traçat amb rius i barrancs [...]».  
  
Informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
Rebut el 13 de juliol de 2009, que informa el següent en matèria de contaminació acústica:  
«[...] Una vegada revisat l'estudi acústic presentat, faltaria el punt següent: «Mesures preventives i correctores aplicades per a reduir els nivells sonors generats, com paviments fonoabsorbents, adequació de la velocitat de la via, operacions de manteniment, pantalles acústiques, evitar guals, esvorancs, etc.».  
[?] Tal com s'indica en l'estudi acústic, d'acord amb els resultats que llança el model de càlcul, els objectius establits per la legislació se superen únicament en les proximitats del nucli urbà de Castelló de Rugat, on la previsió acústica per a ús residencial nocturn resulta de 45,6 dB(A), i en les proximitats de Montaverner, on la previsió és de 45,4 dB(A). En aquest cas, hauran de proposar-se mesures correctores per a complir amb el límit de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial. No obstant això, si encara aplicant mesures correctores i considerant les millores tècniques disponibles no es compliren els objectius de qualitat, la documentació es consideraria suficient, sempre que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A)».  
  
Informe de Direcció General de Cultura:  
Realitzat el 6 d'octubre de 2016, que informa el següent sobre l'afecció a béns d'interés patrimonial:  
«[?] En l'informe precedent emés per la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València de data 19 de desembre de 2014, es recollien les conclusions següents.  
La prospecció ha determinat des del punt de vista del patrimoni arqueològic la possible afecció directa als següents elements arqueològics: Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, Pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de la Pobla, Lauro, el Rafalet, els Fondons, partida del pla, necròpolis de Terrateig, camí del Molí.  
L'informe planteja una sèrie de mesures correctores. Les mesures proposades són:  
Sondejos arqueològics previs en els jaciments arqueològics de Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de la Pobla, Lauro, el Rafalet, camí de Llutxent, els Fondons, partida del pla.  
Realització d'excavació arqueològica en extensió i àrea oberta del jaciment de Lauro.  
Les mesures correctores presentades es consideraven insuficients.  
En aquest cas, la millor opció passava per la modificació del projecte en planta per a evitar els jaciments arqueològics. En cas de no ser possible aquesta modificació del traçat, s'haurà de preveure la modificació de cotes a fi de poder salvaguardar les restes arqueològiques. Així mateix, s'hi han d'afegir, com a mínim, les mesures correctores següents:  
Amb caràcter general, el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres de manera intensiva. Aquest seguiment començarà amb el desbrossament, que en els àmbits arqueològics es considera intervenció arqueològica.  
Realització de sondejos arqueològics en els jaciments de Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de la Pobla, Lauro, el Rafalet, camí de Llutxent, els Fondons, partida del pla. Aquests sondejos es realitzaran on el desbrossament no haja posat de manifest la presència del jaciment arqueològic. Aquests sondejos es realitzaran amb mitjans mecànics sota estricta supervisió i control d'un tècnic competent en arqueologia. L'excavadora haurà d'utilitzar pala sense dents i els sondejos es realitzaran mitjançant la retirada de capes artificials. Aquests sondejos només serviran per a determinar la presència o absència de jaciment arqueològic, la seua estratigrafia i la seua extensió.  
Excavació arqueològica en extensió de la totalitat dels jaciments arqueològics que aporten estructures, tant positives com negatives, en la fase de sondejos o de seguiment arqueològic. Aquesta mesura és imprescindible inicialment en els jaciments de Col·lata, Missena, l'Ofra i Lauro, als quals s'afegiran tots aquells que aporten restes d'interés.  
  
La totalitat dels treballs arqueològics s'executaran amb la metodologia arqueològica a l'ús, amb la utilització del mètode Harris-Carandini i la documentació gràfica es realitzarà mitjançant ortofotogrametria tant de planta com 3D [...].  
Així mateix, en cas de documentar-se un jaciment arqueològic i haver de realitzar una intervenció arqueològica exhaustiva, s'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. [?]  
S'haurà d'aportar l'estudi d'impacte ambiental modificat, i indicar la totalitat de les mesures correctores abans indicades amb vista a la seua prèvia i preceptiva avaluació per aquesta Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
Una vegada revisat l'últim estudi aportat, es comprova que totes les mesures anteriors han sigut recollides.  
De manera que, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement als efectes patrimonials que preveuen l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, document de compliment ambiental de l'Estudi d'impacte ambiental del Projecte bàsic autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram l'Olleria-Terrateig [...]  
El present informe es contrau a l'Estudi d'impacte ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit literalment i gràficament aquesta amb l'exprés advertiment que si, a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte de la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant que estableix l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials que estableix el present informe, haurà de remetre's a aquesta administració tutelar la còpia de la Declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie».  
  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental estableix que les alternatives de traçat queden molt limitades perquè es tracta d'una duplicació de calçada i intenta mantindre el traçat actual de la CV-60, la qual cosa, des del punt de vista ambiental, es considera apropiat. Les alternatives se centren en l'execució de l'esplanada i el ferm. L'alternativa 1 consisteix en l'estabilització i reutilització dels materials existents, fet que evita el seu transport a abocador i la necessitat d'aportar nous materials; mentre que l'alternativa 2 preveu el transport del material inadequat a abocador i la utilització de materials de qualitat obtinguts de préstecs. S'ha realitzat una anàlisi de les alternatives plantejades, que s'han avaluat des dels punts de vista tècnic, econòmic i mediambiental. Aplicant aquests criteris ambientals i tenint en compte els criteris tècnics, se selecciona l'alternativa 1 com la solució idònia.  
A continuació, es procedeix a descriure els principals efectes ambientals i a establir les mesures correctores o protectores adequades, tenint en consideració l'entorn en el qual se situen les obres i el tipus de projecte del qual es tracta. Cal destacar que, com que es tracta d'una duplicació de calçada, els valors del medi on se situa l'actuació han sigut prèviament alterats i la magnitud dels impactes és inferior a l'associada a una nova traça.  
Les obres afecten territorialment el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat «Curs Mitjà del Riu Albaida (codi ES5232008)», que figura en la segona llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea el 13.02.2009, per Decisió de la Comissió de 12 de desembre de 2008, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. El LIC Curs Mitjà del Riu Albaida és una zona exclusivament fluvial formada pel curs del riu Albaida i es tracta d'una zona proposada per la necessitat d'establir espais destinats a la conservació d'espècies de peixos continentals, com Rutilus arcasii (madrilleta roja) o Chondostroma arrigonis (madrilla del Xúquer).  
  
L'afecció del projecte sobre el LIC es produeix en el límit sud d'aquest en el pas, mitjançant viaducte, pel llit del riu Albaida. L'àrea afectada del LIC Curs Mitjà del Riu Albaida és reduïda i els probables impactes negatius sobre aquest es produiran en la fase d'execució del viaducte, ja que en la fase d'explotació l'afecció sobre el llit serà mínima. Referent a això, el Projecte bàsic de l'autovia recull un apartat corresponent a les mesures protectores i correctores i, concretament, un apartat exclusiu de protecció dels sistemes fluvials.  
  
  
El sòl és un dels principals factors que es veuen perjudicats, perquè l'execució de l'activitat en si presenta una ocupació del sòl significativa.  
  
El volum total de l'excavació en tota mena de terrenys és d'1.057.800 m³. Com que tot aquest material excavat pot ser reutilitzat en les capes inferiors de terraplé (1.069.300 m³), no serà necessari transportar-lo a abocador.  
La terra vegetal excavada (606.000 m³) pot ser reutilitzada en part. S'ha considerat l'extensió de 269.000 m³ de terra vegetal al llarg de la traça (talussos, mitjanes, marges enjardinats). L'apilament es realitzarà en muntons, d'altura no superior a 1,5 m, de manera que se'n garantisca el manteniment per a la posterior reutilització.  
S'ha previst l'estabilització dels terraplens que cal executar amb els sòls procedents d'excavació quan les seues característiques geotècniques ho requerisquen. L'estabilització serà de tres tipus:  
- Sòl estabilitzat amb ciment S-EST1 (15.400 m³)  
- Sòl estabilitzat amb ciment S-EST2 (142.500 m³)  
- Sòl estabilitzat amb calç o ciment (900.000 m³)  
Pel que respecta als farciments de les bermes amb sòl seleccionat, les necessitats són de 27.000 m³.  
Els materials de farciment procediran de préstecs o pedreres legalment establides (condicionant 1.1 d'aquesta resolució).  
L'eliminació dels abocaments i enderrocs, generats en fase de construcció, es realitzarà en abocadors controlats i en ubicacions on hi haja autorització per a això. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar (condicionant 1.2 d'aquesta resolució).  
  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl, es realitzarà el jalonament del perímetre d'obres i de les superfícies auxiliars en el moment de replanteig. Es realitzarà en la redacció del projecte constructiu una zonificació del territori i es representarà gràficament en un pla, en què es distingirà entre zones excloses, restringides i admissibles. En les zones excloses, no es permetrà la localització de construccions permanents ni temporals; en les restringides, només les de caràcter temporal, i en les admissibles, les de caràcter permanent. En l'informe previ del Programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA), s'adjuntarà el pla de la zonificació (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
Es troben a l'entorn de la trama les infraestructures següents: barranc de Candel, barranc de la Canal, riu Albaida, barranc de Palomar, riu Missena, barranc de Marxillent, barranc de Llop i altres barrancs sense nom conegut.  
Per a reduir l'afecció sobre els llits d'aigua, l'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de mesures per a la protecció dels sistemes fluvials. Es detallen les obres de drenatge transversal i longitudinal i es complementen amb les mesures següents:  
- Control exhaustiu dels moviments de terres i de possibles abocaments de materials o residus en llits i tàlvegs.  
- Definició de dispositius que intercepten aigües generades en operacions d'obra (formigonada, llavat de materials, etc.) o abocaments amb capacitat d'incrementar la terbolesa en les aigües d'escolament que recaiguen en llits o tàlvegs. Es requereix, perquè no s'afecte la qualitat de les aigües, que en la fase d'execució de les obres s'instal·len barreres antiterbolesa, com a mínim, en els entorns següents (condicionant 1.3 d'aquesta resolució):  
PK 4+800 del tronc 1: coincidint amb el barranc de la Canal o del Port  
PK 7+000 del tronc 1: coincidint amb el riu Albaida  
PK 9+400 del tronc 1: coincidint amb el barranc de Palomar o de Bèlgida  
PK 11+300 del tronc 1: coincidint amb el riu Missena  
PK 10+025 del tronc 3: coincidint amb el barranc del Llop o de la Font  
- Màxima conservació de la vegetació de ribera i de marges i vessants de llits i tàlvegs.  
- Prohibició d'instal·lacions auxiliars d'obra i d'abocaments en àrees des de les quals directament, o per erosió/sedimentació, es puga afectar el sistema hidrològic.  
- Programació dels talls provisionals d'escolaments i circulació d'aigües en llits.  
- Definició i programació de les operacions de restauració i integració ambiental en les zones d'afecció de llits.  
S'estableixen una sèrie de mesures per a la protecció de les aigües subterrànies, entre les quals destaquen:  
- S'han de limitar al mínim possible les àrees d'ocupació de les obres, per a la qual cosa cal allunyar d'aquestes les àrees auxiliars d'obres i els parcs de maquinària.  
- És necessari disposar de la corresponent autorització d'abocament per part de l'òrgan competent de l'Administració.  
- La superfície destinada a instal·lacions auxiliars: parc de maquinària, planta de trituració, de formigó, magatzem de residus perillosos, oficines a peu d'obra, etc., ha de disposar d'una impermeabilització del sòl en les àrees on es realitzen operacions o activitats potencialment contaminants (àrea de reparació i manteniment de la maquinària, àrea de proveïment de carburant de combustible, magatzem de residus especials...), d'una rasa perimetral de desviament i retenció de l'escolament exterior i una bassa impermeabilitzada de separació d'olis i greixos.  
  
- Es preveu l'emplaçament, dins de la zona d'instal·lacions, d'una àrea per al canvi d'olis, manteniment i neteja de vehicles, maquinària, etc., dotat amb un fossat que permeta la manipulació de la part inferior dels vehicles. Els olis i greixos extrets de la bassa de separació i també els olis i lubrificants usats es gestionaran segons la seua consideració de residu especial i mitjançant gestor autoritzat.  
  
- Les aigües residuals sanitàries (aigües fecals) generades en els campaments d'obra, prèviament al seu abocament als llits o infiltració al subsol, sempre que no es puguen dirigir a la xarxa de clavegueram, s'hauran de sotmetre a depuració. Per aquest motiu, dins de la dotació s'inclourà un sistema de depuració portàtil tipus fossa sèptica, clarificador-digestor, etc., per a rebaixar la càrrega contaminant de l'efluent d'acord amb els condicionats que establisca la preceptiva autorització d'abocament.  
La infraestructura pot afectar sòl forestal en diversos punts, coincidint amb el barranc del Convent, riu Clariano i riu Albaida, a la Casa de la Torre al terme municipal de Castelló de Rugat, en els afluents del barranc de la Xerca i el barranc de la Font.  
Per a evitar danys a la vegetació, es preveu el jalonament, la neteja periòdica de les plantes de formigó i l trasplantació d'exemplars seleccionats per tècnic ambiental competent. En l'informe previ del PVA, s'adjuntarà un pla en el qual es detallen els exemplars que cal trasplantar, així com la seua motivació i les condicions en què es realitzarà el trasplantament (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
A l'entorn de sòl forestal, els treballs compliran el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals (condicionant 1.4 d'aquesta resolució).  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica durant la construcció de les obres, s'han previst les mesures protectores més freqüents com són el manteniment de les màquines i vehicles periòdics, regs freqüents, coberta de camions amb tremuges i la limitació de la velocitat de la maquinària d'obra.  
L'estudi d'impacte ambiental compta en el seu apèndix 3 amb un estudi acústic.  
Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució de les obres s'estableixen les següents:  
Les obres es realitzaran durant el dia i en dies laborables.  
S'allunyaran dels nuclis de població els parcs de maquinària, tallers i magatzems, i s'evitarà el pas de vehicles pesants per l'interior de les poblacions.  
S'utilitzarà maquinària que complisca els nivells d'emissió sonora a què obliga la normativa vigent, i es faran revisions periòdiques i manteniment que garantisquen el seu perfecte funcionament.  
Per a estimar teòricament els nivells acústics durant la fase de funcionament, s'ha emprat la metodologia exposada en la publicació francesa Guide du Bruit des Transports Terrestres - Prevision des Niveaux Sonores, a l'empara del que disposa la Directiva 2002/49/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de juny de 2002, sobre avaluació i gestió del soroll ambiental. Les zones singulars identificades a l'entorn de la traça susceptibles de patir impacte acústic es corresponen amb nuclis urbans densament poblats i àrees industrials. En concret, s'han identificat 15 zones:  
  
NÚM. PK Punts singulars Leq DB(A)  
 Dia Nit  
1 T1 1+000 L'Olleria - nucli urbà 50,8 42,7  
2 T1 4+500 Polígon industrial de Carrascot (l'Olleria) 53,2 45,1  
3 T1 7+760 Alfarrasí - nucli urbà 48,4 40,3  
4 T1 6+560 Polígon industrial (Alfarrasí) 65,5 57,4  
5 T1 7+060 Montaverner - nucli urbà 53,5 45,4  
6 T1 7+560 Polígon industrial  
(Montaverner) 60,2 52,2  
7 T1 9+360 Bèlgida - nucli urbà 43,9 35,8  
8 T1 11+460 Otos - nucli urbà 43,1 35  
9 T3 1+000 La Pobla del Duc  
 - nucli urbà 46,5 38,5  
10 T3 3+500 Ráfol de Salem - nucli urbà 43,4 35,4  
11 T3 4+700 Castelló de Rugat   
- nucli urbà 53,7 45,6  
12 T3 4+850 Polígon industrial   
(Castelló de Rugat) 56,9 48,9  
13 T3 6+500 Rugat - nucli urbà 52,7 44,6  
14 T3 6+500 Aielo del Rugat - nucli urbà 42,1 34  
15 T3 8+900 Montitxelvo - nucli urbà 50,6 42,5  
  
  
  
Els índexs de qualitat segons la normativa autonòmica són 55 dB(A) per a dia i 45 dB(A) per a nit en ús residencial i 70 dB(A) per a dia i 60 dB(A) per a nit en ús industrial. Són superats únicament en les proximitats del nucli urbà de Castelló de Rugat, on la previsió acústica per a ús residencial nocturn resulta de 45,6 dB(A), i en les proximitats de Montaverner, on la previsió és de 45,4 dB(A).  
Segons l'informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental, s'hauran de proposar mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial (condicionant 1.5 d'aquesta resolució). En l'informe del PVA previ a l'inici de les obres s'aportarà la documentació tècnica relativa a aquestes mesures: tipus, eficiència, ubicació i manteniment, entre altres (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
A la posada en servei de la infraestructura, es realitzarà una campanya de mesuraments dels nivells sonors en trams pròxims a nuclis de població. L'estudi acústic estableix que, en general, els mesuraments es realitzaran durant el període diürn i que només serà necessari avaluar el període nocturn en cas que el trànsit durant alguna franja horària en la zona siga elevat o quan existisquen evidències de molèstia. No obstant això, atés que els resultats del model teòric indiquen que els incompliments dels límits legals es produirien en període nocturn, es considera fonamental aportar els mesuraments en període nocturn. Les campanyes de mesuraments dels nivells sonors es realitzaran, com a mínim, en aquests moments: al cap de 6 mesos, a l'any i al cap de 2 anys de la posada en servei de la infraestructura. En acabar cada una de les campanyes, s'analitzaran els valors obtinguts. Si els nivells obtinguts no superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A), les mesures correctores es consideraran adequades. Si, per contra, els nivells reals superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A), es procedirà a l'anàlisi de la situació actual i a l'establiment de mesures addicionals. Aquests mesuraments acústics es reflectiran en informes especials dins del PVA (condicionant 2.4 d'aquesta resolució).  
Es poden afectar les vies pecuàries carrerassa de la Foieta de Candel, carrerassa de l'Ullal, carrerada d'Alacant, carrerassa de Guadasséquies, carrerada d'Ontinyent a Gandia, carrerassa del Camí de Benigànim, carrerassa del Camí Vell de Gandia, carrerassa d'Alacant a València, carrerassa del Camí de la Pobla, carrerassa del Camí de l'Orxa i carrerassa del Camí de Sarient a Rugat.  
L'afecció més important en les vies pecuàries es produirà en la fase d'obres, mentre no s'haja restituït definitivament el seu pas per la nova via. En aquesta fase d'obres, es produiran modificacions temporals de traçat per l'ocupació temporal dels terrenys. Aquests desviaments provisionals han de disposar de la corresponent autorització administrativa.  
  
Durant la fase d'explotació, es planteja la següent reposició de vies pecuàries.  
Al terme municipal de l'Olleria:  
La carrerada de Múrcia en el PK 0+000 del tronc 1 es reposa mitjançant un ramal de l'enllaç 1.  
La carrerada d'Alacant en el PK 2+120 del tronc 1 es reposa mitjançant un camí de servei de l'enllaç 2.  
La carrerassa de la Foieta de Candel en el PK 0+340 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas superior.  
La carrerassa de l'Ullal en el PK 2+120 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal d'Alfarrasí:  
La carrerada d'Alacant en el PK 6+300 del tronc 1 es reposa mitjançant un camí de servei de l'enllaç 3.  
La carrerassa de Guadasséquies o carrerassa del Camí de Guadasséquies en el PK 7+180 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal de Montaverner:  
La carrerada d'Ontinyent a Gandia en el PK 8+150 del tronc 1 es reposa mitjançant una glorieta de l'enllaç 4.  
La carrerada d'Alacant en el PK 6+300 del tronc 1 es reposa mitjançant una rotonda de l'enllaç 3.  
La carrerassa de Guadasséquies en el PK 7+180 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal de Bèlgida:  
La carrerassa de Benigànim o carrerassa del Camí de Benigànim en el PK +340 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas superior.  
Al terme municipal de Castelló de Rugat:  
La carrerassa del Camí de Llutxent o carrerassa d'Alacant a València en el PK 5+960 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
La carrerassa del Camí Vell de Gandia en el PK 3+300 del tronc 3 es reposa mitjançant una glorieta de l'enllaç 7.  
La carrerassa del Camí de la Pobla en el PK 4+800 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal de Rugat:  
La carrerassa del Camí del Sarient a Rugat en el PK 6+700 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal d'Aielo de Rugat:  
La carrerassa del Camí de l'Orxa en el PK 7+640 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Durant la tramitació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, s'ha publicat la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, que dedica el capítol VI del títol I a les modificacions de traçat per la realització d'obres públiques sobre terrenys de vies pecuàries. L'article 22.3 estableix «que si la intercepció de l'obra projectada es fa dins de l'amplària legal de la via pecuària, i no és necessari procedir a cap modificació, ja que permet els usos establits en la llei per a les vies pecuàries, s'haurà de solucionar en el mateix projecte la restitució de la via afectada amb els mitjans tècnics que siguen més adequats. El projecte constructiu que es redacte haurà de recollir la restitució de les vies pecuàries i s'haurà de remetre a la direcció territorial de València de la conselleria competent en matèria de vies pecuàries una sol·licitud per a obtindre l'informe favorable en matèria de vies pecuàries, referent a l'afecció del projecte a les vies pecuàries (condicionant 1.6 d'aquesta resolució). Aquest informe s'adjuntarà en l'informe previ del PVA (condicionant 2.3 d'aquesta resolució)».  
  
Les mesures correctores que es plantegen per a la protecció de la fauna són les següents:  
Tancaments: el tancament provoca un reforçament de l'efecte barrera que es minimitza mitjançant els passos dissenyats per a la fauna. La separació entre els fils horitzontals serà de 15 cm (màxim) en la part superior, i 2-2,5 cm en la situada arran de terra, en els 30-40 cm inferiors per a evitar el pas dels vertebrats xicotets. L'altura del tancament serà d'1,50 m, altura que es mesurarà a 50 cm de la mateixa tanca des del costat amb més pendent, en previsió de salts des de punts favorables.  
Passos de fauna: s'han intentat adequar passos transversals de camins i drenatges com a passos de fauna per a millorar la permeabilitat de l'autovia, en els casos en què l'amplària de l'autovia (i, per tant, la longitud del túnel del drenatge), la llum d'entrada i eixida, la relació entre la llum i la longitud, el tipus d'entrada del drenatge, etc., ho permeten segons les característiques de les comunitats animals afectades en cada cas. Les prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancats perimetrals, publicada pel Ministeri de Medi Ambient, recomana un diàmetre mínim de 2 m per a vertebrats xicotets i d'1 m per a passos d'amfibis, així com una densitat d'1 pas de fauna per quilòmetre, quan no es tracte d'hàbitats forestals o d'interés per a la conservació de la connectivitat ecològica. L'inventari de passos de fauna de l'estudi d'impacte ambiental es considera adequat.  
  
Dispositius d'escapament: són sistemes d'escapada que permeten l'abandó d'animals que puguen entrar en la carretera. S'han emprat portes basculants, de dimensions 0,8 x 0,4 m. En el pla de mesures correctores s'indica la ubicació que tenen, que s'ha espaiat aproximadament cada 1000 m. Es localitzen a banda i banda de l'autovia en les zones de més conflictivitat. Així mateix, s'han emprat rampes en cunetes i arquetes, amb una inclinació perquè el costat extern quede amb angle obert cap a la cuneta i amb superfície rugosa per a permetre l'eixida de la fauna.  
Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural, l'informe inicial de la Direcció General de Cultura, de 6 d'octubre de 2016, indicava que la millor opció consistia a modificar el projecte en planta, per a evitar els jaciments arqueològics, però que, en cas que no fora possible, s'hi havien d'afegir una sèrie de mesures correctores. El promotor del projecte va procedir a la incorporació d'aquestes mesures, per a la qual cosa va presentar un document denominat «de compliment ambiental de l'estudi d'impacte ambiental». Les condicions indicades per l'Administració pública amb competència en matèria patrimonial són:  
El seguiment arqueològic de la totalitat de les obres de manera intensiva, que s'iniciarà amb el desbrossament.  
Realització de sondejos arqueològics en els jaciments de Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de sa Pobla, Lauro, el Rafalet, camí de Llutxent, els Fondons, partida del pla, on el desbrossament no haja posat de manifest la presència del jaciment arqueològic, amb mitjans mecànics sota estricta supervisió i control d'un tècnic competent en arqueologia. L'excavadora haurà d'utilitzar pala sense dents i els sondejos es realitzaran mitjançant la retirada de capes artificials. Aquests sondejos només serviran per a determinar la presència o absència de jaciment arqueològic, la seua estratigrafia i la seua extensió.  
Excavació arqueològica en extensió de la totalitat dels jaciments arqueològics que aporten estructures en la fase de sondejos o de seguiment arqueològic. Aquesta mesura és imprescindible inicialment en els jaciments de Col·lata, Missena, l'Ofra i Lauro, als quals s'afegiran tots aquells que aporten restes d'interés.  
La totalitat dels treballs arqueològics s'executaran amb la metodologia arqueològica a l'ús, amb la utilització del mètode Harris-Carandini i la documentació gràfica es realitzarà mitjançant ortofotogrametria tant de planta com 3D [...].  
En cas de documentar-se un jaciment arqueològic i haver de realitzar una intervenció arqueològica exhaustiva, l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts.  
El seguiment arqueològic serà objecte d'un informe especial dins del PVA (condicionant 2.2 d'aquesta resolució).  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra. El pla de gestió de residus ha de preveure el disseny dels punts nets per a residus sòlids, per a aigües residuals i la recollida i gestió d'un altre tipus de residus. El projecte d'execució d'obres ha d'incloure un estudi de gestió de residus de construcció i demolició.  
Durant la fase d'explotació, pel que fa a l'impacte paisatgístic, es proposa,  
La cobertura vegetal de zones a l'interior d'enllaços, de desmunts, de terraplens, mitjanes i llits o barrancs.  
El desmantellament de les instal·lacions temporals, neteja del terreny i condicionament de les superfícies afectades.  
El projecte constructiu ha de completar la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de senyalització i cartelleria concorde amb el medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser en punts d'observació o miradors (condicionant 1.7 d'aquesta resolució). En l'informe previ del PVA s'adjuntarà la proposta de xarxa viària no motoritzada (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
S'evitarà la cartelleria en zones de visibilitat alta cap a espais oberts o d'interés paisatgístic (condicionant 1.8 d'aquesta resolució).  
Per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres d'altura en aquells talussos de desmunt que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes es construiran a contrapendent, tindran una amplària mínima d'1,5 m i es farà sobre aquestes una aportació de terra vegetal en una capa d'almenys 15 cm de gruix, abans de la implantació de les espècies que s'acorden d'acord amb l'epígraf anterior (condicionant 1.9 d'aquesta resolució). En l'informe previ del PVA s'indicaran els talussos superiors a 5 m en els quals es realitzaran bermes (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
De la proposta de revegetació realitzada, s'aconsella centrar-se en aquelles espècies menys exigents en humitat i ombra (llentiscle, pi blanc, ginebre de galipot, etc.), i utilitzar puntualment aquelles més exigents (marfull, freixe, carrasca, etc.).  
En dur-se a terme plantacions i sembres amb espècies forestals, es recomana preparar les llavors i plançons amb suficient antelació complint el que estableix la legislació respecte de l'origen del material forestal (RD 289/2003 i Decret 15/2006) (condicionant 1.10 d'aquesta resolució).  
Es recomana l'assessorament del Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) per a l'obtenció de llavors i plançons, la selecció d'espècies i les tècniques de revegetació que s'utilitzaran (condicionant 1.1 d'aquesta resolució).  
Respecte de les espècies proposades, es fan les observacions següents (condicionant 1.11 d'aquesta resolució):  
Arundo donax (canya): aquesta espècie, molt estesa per la zona, ha de descartar-se per complet perquè és una espècie exòtica invasora inclosa en l'annex II del Decret 213/2009, pel qual s'aproven les mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. Està subjecta a les prohibicions de l'article 4 d'aquest decret, en el qual es prohibeix expressament la seua utilització en plantacions o sembres en vies de comunicació que travessen sòl no urbanitzable com és aquest cas. S'ha de tindre en compte igualment en el maneig de les restes que puguen obtindre's d'aquesta espècie en els desbrossaments i eliminació de la vegetació afectada per la traça de la carretera.  
Calluna vulgaris (bruguerola): es tracta d'una espècie que a la Comunitat Valenciana apareix en terrenys amb substrats silicis, que no és el cas. Per tant, ha de descartar-se.  
Salvia blancoana ssp mariolensis (sàlvia de Mariola): espècie pròpia de matolls heliòfils que se situa generalment per damunt de 700 metres. Se n'hauria de descartar l'ús perquè no li correspon la zona.  
Laurus nobilis (llorer): es tracta d'una espècie autòctona considerada com a tàxon vigilat perquè està inclòs en l'annex III del Decret 70/2009, que crea i regula el Catàleg valencià de flora amenaçada i regula mesures addicionals de conservació. Formen part de l'hàbitat protegit a la Comunitat Valenciana, annex IV del Decret 70/2009 denominat matolls de Laurus nobilis (codi hàbitat d'interés comunitari: 5230). És una espècie que hauria d'usar-se en zones ombroses i barrancs, requeriria l'ús de material genètic autòcton i, a més, presenta limitacions perquè és un tàxon vigilat (article 13), per la qual cosa s'hauria d'efectuar amb l'assessorament del Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF).  
  
Quercus ilex ssp ilex (alzina): és la forma típica de l'espècie que a la nostra Comunitat es presenta fonamentalment al nord i en zones de més humitat. Se n'ha de descartar l'ús perquè no es troba en la zona i s'empra en el seu lloc la carrasca (Quercus ilex ssp rotundifolia), més estesa i menys exigent en humitat.  
Acer opalus ssp granatense (auró): és una espècie molt exigent en humitat i que presenta problemes importants per al seu desenvolupament. Es desaconsella la seua utilització.  
Quercus coccifera (coscolla): és una espècie arbustiva que forma part de les màquies en la zona però que presenta problemes importants per a prosperar, per la qual cosa es recomana que se substituïsca o s'utilitze en proporció baixa.  
Respecte de les espècies que s'utilitzaran i zones, es fan les següents observacions (condicionant 1.11 d'aquesta resolució):  
Fraxinus ornus (freixe de flor) i Viburnum tinus (marfull): són exigents en humitat, per la qual cosa s'han d'utilitzar en exposicions d'ombria o zones de barranc. En cas d'utilitzar-se en talussos, a més, s'han de plantar al peu d'aquests per a aconseguir més aportació d'aigua. Com que hi ha el risc de fracassar perquè exigeixen més humitat, haurien d'utilitzar-se més puntualment.  
Quercus ilex ssp rotundifolia (carrasca): és també més exigent en humitat que altres espècies, per exemple el pi blanc (Pinus halepensis), i requereix en les seues primeres etapes ombra, per la qual cosa s'ha d'usar en exposicions d'ombria i puntualment.  
Calluna vulgaris (bruguerola) pot substituir-se per Erica multiflora (bruc d'hivern) i Salvia blancoana ssp mariolensis per Cistus albidus (estepa blanca).  
En zones de desmunt i terraplé:  
Es recomana efectuar plantacions d'espècies arbustives de més port perquè l'eficàcia de cobertura del sòl enfront de l'esforç de plantació és superior que amb espècies de port xicotet com el timó. Es pot utilitzar el llentiscle (Pistacia lentiscus), ginebre de galipot (Juniperus oxycedrus), romer (Rosmarinus officinalis), albada (Anthyllis cytisoides), estepa blanca (Cistus albidus). S'estima que pot ser eficaç a mitjà termini la sembra o plantació d'espècies arbustives en capçalera de talussos perquè amb el temps les seues llavors vagen caient sobre els talussos i els colonitzen.  
En ombries es poden usar lianes per a afavorir la integració paisatgística com Hedera helix (hedra) i Rubia peregrina (llepassa).  
En zones de llit, si porten aigua temporalment, i pròxima a aquesta, es pot usar també Salix atrocinerea (salze negre).  
Respecte de les hidrosembres: es proposa efectuar hidrosembres en totes les superfícies. Aquest tipus d'actuacions poden ser més útils en els desmunts i terraplens. S'aconsella que aquesta arribe també a la capçalera del talús, per damunt, perquè les espècies que hi cresquen a mitjà termini constituïsquen una font de llavors per als talussos caient des de dalt. La mescla d'espècies hauria d'incloure, en la mesura que siga possible, aquelles més comunes en la zona en vores de camins, terraplens i llocs alterats. A les propostes podrien afegir-se les següents: Inula viscosa, Hyparrhenia hirta, Anthyllis cytisoides i Cistus albidus.  
L'ús d'exemplars de fruiters afectats per la traça en la revegetació, mitjançant trasplantament, requerirà una execució molt acurada pel risc que els trasplantaments fracassen amb el temps per infecció de les ferides causades en les podes i l'estrés del trasplantament. De vegades, pot ser més avantatjós efectuar una plantació nova.  
Respecte de la mesura d'esponjament dels terrenys fortament compactats mitjançant l'ús de ripper (escarificadora) o subsolador fins a 40-50 cm, s'estima adequada en la majoria de la zona perquè es tracta de camps de cultiu, però en cas d'afectar terrenys forestals s'estima que hauria de limitar-se a afectar el perfil edàfic en profunditat només puntualment en les zones de plantació, amb la finalitat de conservar el sòl (condicionant 1.12 d'aquesta resolució).  
La valoració econòmica de les mesures apareix recollida en el pressupost de mesures preventives i correctores. No obstant això, s'haurà d'adequar el seu contingut al d'aquesta resolució (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
L'estudi d'impacte ambiental estableix l'existència d'un programa de vigilància ambiental (PVA) que pretén dur a terme un control durant la fase d'execució de les obres i durant la fase d'explotació (aquesta última fase s'estén des de l'acta de recepció de les obres fins a 3 anys).  
  
Respecte del contingut del PVA en la primera fase, detallat en l'epígraf 6.5.1, fase d'execució de les obres, es considera adequat encara que s'ha de completar amb informació sobre les mesures dedicades a la protecció de les aigües superficials i subterrànies i dels recursos hídrics (condicionant 2.1 d'aquesta resolució). Respecte del contingut del PVA en la segona fase, detallat en l'epígraf 6.5.1, fase d'explotació de les obres, es considera apropiat.  
El PVA preveu una sèrie d'informes.  
D'una banda, l'estudi d'impacte ambiental proposa que durant la primera fase aquests informes es realitzaran abans de l'inici (informe previ), bimensualment, quadrimestralment i al final d'obra. L'òrgan ambiental considera, a més, la necessitat de realitzar un informe especial l'objecte del qual serà el seguiment arqueològic de les obres (condicionant 2.2 d'aquesta resolució).  
L'informe previ, segons l'estudi d'impacte ambiental, haurà de recollir:  
S'indicarà el resultat de la prospecció arqueològica, etnològica i paleontològica prèvia a l'inici de les obres.  
Es revisarà la legalitat de les àrees de préstecs i abocadors previstos.  
  
S'informarà sobre el marcatge de les àrees ocupades per les obres: expropiacions i afeccions previstes.  
Es controlarà la ubicació de tallers, magatzems i parcs de maquinària.  
Segons el que s'ha pautat en el contingut de l'apartat de consideracions ambientals, l'òrgan ambiental considera que l'informe previ haurà de completar-se amb els següents aspectes (condicionant 2.3 d'aquesta resolució):  
Zonificació del territori i es representarà gràficament en un plànol, en què es distingirà entre zones excloses, restringides i admissibles.  
En el plànol s'han de detallar els exemplars que cal trasplantar, així com la seua motivació i les condicions en què es realitzarà el trasplantament.  
S'ha d'aportar la documentació tècnica relativa a les mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial: tipus, eficiència, ubicació i manteniment, entre altres.  
Informe de la direcció territorial sobre la restitució de les vies pecuàries.  
Proposta completa de la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de senyalització i cartelleria concorde al medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser, en punts d'observació o miradors.  
Actuacions per a talussos de desmunt superiors a 5 m on, per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres, amb una amplària mínima d'1,5 m.  
D'altra banda, l'estudi proposa que durant la segona fase es realitzen informes trimestrals fins al final del període de garantia, sobre l'avaluació dels impactes inventariats i l'efectivitat de les mesures aplicades en obra. L'òrgan ambiental considera adequat que, més enllà del final del període de garantia, dins de la denominada fase d'explotació (3 anys des de l'acta de recepció), es continue amb l'emissió d'aquests informes, encara que siga amb freqüència anual. L'òrgan ambiental considera, a més, la necessitat de realitzar un informe especial l'objecte del qual seran els mesuraments acústics al cap de 6 mesos, a l'any i al cap de 2 anys de la posada en servei de la infraestructura, tal com es detalla en el cos d'aquesta resolució (condicionant 2.4 d'aquesta resolució).  
  
S'haurà d'adaptar el pressupost de manera que incloga la tercera fase del PVA i complisca el que s'estableix en els condicionants previs (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
L'òrgan ambiental podrà realitzar activitats dirigides al seguiment de l'execució de les obres i l'explotació del projecte, en el marc de la vigilància i el seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i explotació de la via. Els resultats d'aquesta activitat de seguiment podran plasmar-se en un informe pertinent realitzat a aquest efecte.  
  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, s'emet la següent proposta de declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «Autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig», sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta DIA, que s'hauran d'executar en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
1.1. Els materials de farciment procediran de préstecs o pedreres legalment establides.  
1.2. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar.  
  
1.3. Perquè no s'afecte la qualitat de les aigües, que en la fase d'execució de les obres s'instal·len barreres antiterbolesa, com a mínim, en els entorns següents:  
PK 4+800 del tronc 1: coincidint amb el barranc de la Canal o del Port  
PK 7+000 del tronc 1: coincidint amb el riu Albaida  
PK 9+400 del tronc 1: coincidint amb el barranc de Palomar o de Bèlgida  
PK 11+300 del tronc 1: coincidint amb el riu Missena  
PK 10+025 del tronc 3: coincidint amb el barranc del Llop o de la Font  
1.4. A l'entorn de sòl forestal, els treballs compliran amb el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
1.5. S'hauran de proposar mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial.  
  
1.6. El projecte constructiu que es redacte ha de recollir la restitució de les vies pecuàries i s'haurà de remetre a la direcció territorial de València de la conselleria competent en matèria de vies pecuàries una sol·licitud per a obtindre l'informe favorable en matèria de vies pecuàries, referent a l'afecció del projecte a les vies pecuàries.  
1.7. El projecte constructiu ha de completar la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de la senyalització i cartelleria concorde al medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser, en punts d'observació o miradors.  
1.8. S'evitarà la cartelleria en zones de visibilitat alta cap a espais oberts o d'interés paisatgístic.  
1.9. Per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres d'altura en aquells talussos de desmunt que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes es construiran contrapendent, tindran una amplària mínima d'1,5 m i es farà sobre aquestes una aportació de terra vegetal en capa d'almenys 15 cm de grossària, abans de la implantació de les espècies que s'acorden segons l'epígraf anterior.  
  
1.10 Quan es porten a terme plantacions i sembres amb espècies forestals, es recomana preparar les llavors i els plançons amb suficient antelació complint el que estableix la legislació respecte de l'origen del material forestal.   
Es recomana l'assessorament del Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) per a l'obtenció de llavors i plançons, la selecció d'espècies i les tècniques de revegetació que s'utilitzaran.  
1.11 S'estudiaran les observacions que conté l'apartat de consideracions ambientals respecte de les espècies Arundo donax, Calluna vulgaris, Salvia blancoana ssp Mariolensis, Laurus nobilis, Quercus ilex ssp ilex, Acer opalus ssp Granatense i Quercus coccifera.  
S'estudiaran les observacions que conté l'apartat de consideracions ambientals respecte de les espècies que s'utilitzaran i les zones en les quals s'empraran (Fraxinus ornus, Viburnum tinus, Quercus ilex ssp Rotundifolia, Calluna vulgaris, en zones de desmunt i terraplé, respecte de les hidrosembres, exemplars de fruiters).  
1.12 Respecte de la mesura d'esponjament dels terrenys fortament compactats mitjançant l'ús de ripper o subsolador fins a 40-50 cm, s'estima adequada en la majoria de la zona en tractar-se de camps de cultiu, però, en cas d'afectar terrenys forestals, s'estima que hauria de limitar-se a afectar el perfil edàfic en profunditat només puntualment en les zones de plantació, amb la finalitat de conservar el sòl.  
  
2. El PVA afegirà les observacions següents:  
2.1. Respecte del contingut del PVA en la primera fase, detallat en l'epígraf 6.5.1, fase d'execució de les obres, s'ha de completar amb informació sobre la protecció de les aigües superficials i subterrànies i dels recursos hídrics.  
2.2. Els informes del PVA que es realitzen durant la primera fase s'han de completar amb un informe especial l'objecte del qual serà el seguiment arqueològic de les obres.  
2.3. Segons el que s'ha pautat en el contingut de l'apartat de consideracions ambientals, l'informe previ s'ha de completar amb els aspectes següents:  
Zonificació del territori, que es representarà gràficament en un plànol, en què es distingisca entre zones excloses, restringides i admissibles.  
En el plànol s'han de detallar els exemplars que cal trasplantar, així com la seua motivació i les condicions en què es realitzarà el trasplantament.  
S'ha d'aportar la documentació tècnica relativa a les mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial: tipus, eficiència, ubicació i manteniment, entre altres.  
Informe de la direcció territorial sobre la restitució de les vies pecuàries.  
Proposta completa de la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de senyalització i cartelleria concorde al medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser, en punts d'observació o miradors.  
Actuacions per a talussos de desmunt superiors a 5 m on, per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres, amb una amplària mínima d'1,5 m.  
2.4. El PVA en la fase de funcionament ha de mantindre l'emissió d'informes de manera que:  
Aquests es realitzen dins de la fase d'explotació, més enllà del final del període de garantia.  
S'emeta un informe especial l'objecte del qual seran els mesuraments acústics al cap de 6 mesos, a l'any i al cap de 2 anys de la posada en servei de la infraestructura.  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores que preveu l'Estudi d'impacte ambiental i aquest DIA, així com el seu PVA i les modificacions introduïdes en aquest.  
4. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta DIA (siga abans de l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental, que determinarà, si escau, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 22 de setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.