Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5941, del 27-01-2009 (2009/494)

RESOLUCIÓ de 10 de novembre del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alpuente, Ondara, Dénia, Cinctorres, Bejís, El Toro, Barracas i Viver.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5941

Data del DOGV
:   27-01-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/494


Data del document
:   10-11-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Bejís
    * Toro, El
    * Dénia
    * Alpuente
    * Viver
    * Ondara
    * Cinctorres
    * Barracas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de novembre del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alpuente, Ondara, Dénia, Cinctorres, Bejís, El Toro, Barracas i Viver. [2009/494]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 303/06-AIA Alpuente, 282/06-AIA Ondara, Dénia, 417/06-AIA Cinctorres, 158/04-AIA Bejís, i 028/02-AIA El Toro, Barracas, Viver.  
València, 10 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 303/06-AIA  
Títol: Explotació de vedells d'engreix a Alpuente   
Promotor: Celia Martínez Estors  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente  
Objecte del projecte: Legalització de l'explotació de vaquí d'engreix  
Localització: Paratge Cañadizos, polígon 5, parcel·la 258, 259 i 260, terme municipal d'Alpuente (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'engreix. L'explotació estarà situada dins de tres parcel·les amb una superfície total de 15.515 m² amb una superfície ocupada és de 5.350 m² (34,48%). L'explotació estarà constituïda per:  
- Cinc naus. Amb solera de formigó armat de 15 cm, remolinat i brunyiment posterior. Amb un lleuger pendent per a facilitar la recollida d'aigües residuals i pluvials. Cada nau disposarà d'una fossa per a l'emmagatzemament d'aquestes aigües residuals amb una capacitat de 6 m³. La superfície de cadascuna de les naus és:  
Nau i núm. de mòduls Superfície (m²)  
1 (9 mòduls) 1.350  
2 (8 mòduls) 1.200  
3 (6 mòduls) 900,30  
4 i 5 (5 mòduls) 750,13  
- Femer. solera de formigó armat de 150 m². En lleuger pendent i amb cubeta per a la recollida de lixiviats.  
- Paller amb una superfície de 100 m².  
- Altres instal·lacions: nau de magatzem, lavabo i oficina de 150 m². Dipòsit d'aigua de 150 m³. Sitges d'emmagatzemament de pinso.  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.000 caps d'engreix (600 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a assolir 350-400 kg. El sistema de maneig serà tot dins tot fora, s'estima que es podran realitzar 1,2 cicles per any.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals (dejeccions líquides, aigües de neteja i pluvials en contacte amb aigües brutes i aigües sanitàries) i cadàvers.   
El fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob en camps de cultiu encara que es preveu la possibilitat de lliurar-lo a un gestor. Es disposarà d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor a on anirà destinat el fem. S'ha estimat una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren el Codi valencià de bones pràctiques agràries, estimació per a vaquí animals joves.   
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal. S'estima un consum de:  
- 5.760 m³/any per al consum d'animals.  
- 50 m³/cicle per a la neteja.  
- 82,125 m³/any aigües sanitàries.  
S'adjunta informe favorable de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum, l'estimació del consum en aquest informe és de 9.125 m³.   
Es disposarà d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica.  
L'explotació disposarà d'una tanca perimetral d'1,8 m d'alçària.  
La distància a l'aldea de Campo de Abajo, població més pròxima, és de 1.800 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat i l'expedient administratiu.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 14, de 17 de gener de 2006, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat i l'expedient municipal.  
Amb data 28 de setembre de 2006 es fa un requeriment de documentació.  
Amb data 3 d'octubre de 2006 es remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental remés per l'Ajuntament.  
Amb data 27 d'octubre de 2006 es remet part de la documentació del requeriment.  
Amb data 15 de gener de 2007, es remet l'informe de la Conselleria de Cultura.  
La documentació presentada inclou:  
- Informe de l'arquitecte tècnic municipal quant a la classificació del sòl i l'adequació al planejament municipal vigent de la parcel·la on s'ha projectat l'actuació. S'indica:  
«Les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament el 17 de setembre de 1990 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, com també les modificacions núm. 7, 8 i 9 (disposició transitòria) d'aquestes, vigents en l'actualitat al municipi, classifiquen el sòl com a no urbanitzable i el classifica de comú, i les parcel·les referenciades compleixen els paràmetres urbanístics requerits per a albergar les instal·lacions projectades»  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable del tècnic veterinari.  
- Còpia de la informació pública realitzada en el BOP, comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs.  
- Diligència de l'Alcaldia.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport quant als resultats negatius de la prospecció arqueològica i a la no-afecció al patrimoni etnològic.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació.   
- Certificat de l'alcaldessa d'Alpunte en el qual s'indica:  
«(...) l'Ajuntament d'Alpuente autoritza la connexió a la xarxa d'aigua potable de l'explotació de vedells d'engreix (...) sempre que es complisquen les condicions determinades en l'autorització (satisfacció de les taxes, execució de les conduccions, etc.); L'esmentada autorització no comporta un problema per a l'aqüífer de la població pel que fa a la concessió actual ho és per a 358.528,55 m³ anuals dels quals es consumeixen 229.000 m³ anuals (consum any 2005) i es calcula un consum aproximat de l'explotació proposada de 9.125 m³».  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, de Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscs naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i risc de lliscament entre altres. En l'estudi de les alternatives es fa referència, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
L'explotació se situarà en una zona agrícola. Són terres dedicades a cultius de secà: cereals, vinya, ametlers i oliveres. Existeixen als voltants altres explotacions ramaderes que pels informes municipals remesos estan dedicades a explotacions porcines. Presenta una fisiografia fortament ondulada i una litologia composta per cudols graves i llims. La vulnerabilitat d'aqüífers és baixa. Actualment les parcel·les assenyalades estan en desús sense que hi haja cap vegetació.   
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha empleat una matriu d'impacte.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures protectores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- S'haurà de reutilitzar el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn, i evitar els materials reflectors i brillants.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques s'haurà de suspendre l'actuació, se n'haurà de delimitar el perímetre i s'haurà de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques.   
- S'haurà d'impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i depòsit d'emmagatzemat de residus.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; i s'amplien amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'engreix, situada al polígon 5, parcel·les 258, 259 i 260 al terme municipal Alpuente (València) promoguda per Celia Martínez Estors sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Prèviament a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
2. Les aigües residuals generades en l'explotació hauran de ser gestionades de manera adequada. S'haurà de garantir la impermeabilitat de les fosses de recollida tant de les naus com de la cubeta del femer. S'haurà de vigilar el nivell d'ompliment d'aquestes i la freqüència de buidatge haurà de ser suficient per a evitar l'abocament d'aquestes en la parcel·la.   
3. Abans de l'inici de l'activitat s'haurà de disposar dels contractes d'acceptació, les cèdules i plànols cadastrals de les parcel·les en què s'aplicarà el fem. La superfície total ha de ser suficient perquè com a màxim l'addició de N al sòl no supere la dosi anual de 170 kg/ha. Han de ser terrenys agrícoles. En el cas que el fem es lliure a un gestor, aquest haurà d'estar autoritzat i es disposarà d'un contracte actualitzat.   
4. Els acabats exteriors de les edificacions hauran d'harmonitzar amb l'entorn de tal manera que es reduïsca l'impacte visual que generarà la presència de les edificacions. De la mateixa manera, la pantalla vegetal estarà constituïda per espècies autòctones i en concordança amb les característiques de la zona.   
5. L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 282/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Dénia  
Promotor: Endesa Gas Alacant  
Autoritat substantiva: Conselleria d'infraestructures i Transport  
Localització: Ondara, Dénia  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Dénia. La pressió màxima de servei serà de 16 bar relatius. L'antena partirà de la posició P-01 del gasoducte de transport secundari Marina Alta (en projecte) al terme d'Ondara i tindrà com a destinació l'armari de regulació APA/MP situat pròxim a la població de la Xara i a la carretera CV- 7221, al terme de Dénia. La longitud total del traçat serà de 3.032 m, dels quals 725 metres discorren pel terme municipal d'Ondara i 2.307 metres oel terme municipal de Dénia.   
El material emprat en la construcció del gasoducte serà canonada d'acer al carboni de 6 polzades de diàmetre revestida exteriorment amb polietilé aplicat en fàbrica per extrusió en calent. En condicions normals d'estesa, aquesta canonada anirà soterrada a profunditat mínima d'1,00 m amb una amplària de la rasa de 0,50 metres. En encreuament de rius, torrents o rierols importants, s'ha previst aconseguir una profunditat mínima de soterrament de l'ordre d'1,50 a 2,50 metres o superior. En els encreuaments amb carreteres, autovies, autopistes, ferrocarrils i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 metres com a mínim de profunditat. La pista de treball prevista és de 14 metres.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MPB de cabal nominal 2 X 3.000Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 4 i 0,4 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Dénia.  
A més, la instal·lació de la canonada comprendrà la realització de les obres o treballs següents:  
- Replantejament i abalisament del terreny  
- Obertura de pista de treball. Aclarida i desbrossament del terreny.  
- Obertura de la rasa.  
- Distribució de materials d'obra.  
- Corbament, soldadura, posada en rasa.  
- Control radiogràfic de les unions soldades.  
- Estabilització en cas necessari de marges de rius mitjançant escullera.  
- Reforçament de la seguretat de la instal·lació mitjançant baines de protecció i doble senyalització, una soterrada i un altre visible sobre el terreny.  
- Proves hidràuliques d'estanquitat i resistència.   
- Restitució del terreny.  
Una vegada restituït el terreny es recupera el seu ús amb les úniques limitacions que imposen les zones de servitud distribuïdes de la manera següent:  
- Zona A: es tracta d'un corredor de 2 m (1 m a cada costat de la canonada), en el qual està prohibit llaurar o cavar a una profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de port alt i realitzar obres o edificacions en aquesta banda de terreny, sense permís de l'administració.  
- Zona B: de 4 m d'amplària a cada costat de la zona A, on l'única restricció és la impossibilitat de realitzar obres o edificacions sense l'autorització de l'administració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte, estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública van ser remesos al Servei d'Impacte Ambiental pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant i van tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 2 d'agost de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 19 de maig de 2005 i mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant del dia 19 de maig de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van presentar les següents al·legacions (en extracte):  
Al·legacions presentades per particulars:  
- La memòria presentada no motiva la idoneïtat del traçat proposat ni proposa altres alternatives.  
- En la planificació d'aquest tipus d'instal·lacions haurà de tenir-se en compte el corresponent instrument d'ordenació del territori.  
- La classificació que el Pla general d'Ondara atorga a les parcel·les és la de sòl no urbanitzable comú, és a dir, un sòl amb tradicional vocació agrícola i en perfecte estat de conservació, gràcies a què es preserven els valors ambientals de la zona. En conseqüència, no sols no és aquesta la classe de sòl més apta per a la imposició d'una infraestructura d'aquestes característiques, sinó que l'eventual implantació en aquest desvirtuaria els valors agrícoles, ambientals i paisatgístics de la zona.  
- Hi ha alternatives al traçat per zona on ja transcorren un altre tipus d'infraestructures.  
- El projecte ha de contenir un estudi sobre la incidència de l'actuació en el paisatge, de conformitat amb l'article 11.3 de la Llei 4/04, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Gas Alacant manifesta:  
- La compatibilitat del projecte amb l'ordenació urbanística es verifica a través de les corresponents llicències municipals.  
- La instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola de les parcel·les classificades com a sòl no urbanitzable comú, ja que, una vegada instal·lada la canonada, el terreny es restitueix al seu estat inicial, quedant apte per al posterior cultiu d'aquestes.  
- La possibilitat d'instal·lar el gasoducte en la zona de servitud de l'autopista provocaria un augment de la longitud del traçat afectant en aquest cas a un nombre elevat de propietats privades.  
- S'ha de desestimar el traçat per a la zona prevista d'equipaments per no coincidir amb la direcció del gasoducte.  
- La prohibició de plantar arbres s'estableix a dos metres comptadors des de l'eix de la canonada, distància inferior a qualsevol marc de plantació pel que una vegada finalitzades les obres es pot restituir l'activitat agrícola en el terreny afectat.  
L'Ajuntament de Dénia al·lega:  
- S'haurà de modificar el traçat de l'últim tram per a evitar el pas en l'àmbit del pla especial Beniadla per a la reserva de sòl dotacional destinat a equipaments assistencials i infraestructures - serveis urbans en sòl no urbanitzable.  
- S'hauran de tenir en compte els encreuaments que afecten camins ramaders i barrancs, i establir les mesures correctores i compensatòries que siguen adequades.  
- Serà necessària la gestió de residus que puguen produir-se.  
- D'acord amb les ordenances de la construcció de Dénia i del Pla general aquells arbres de caràcter no productiu que hagen de ser eliminats hauran de reposar-se obtenint-se prèviament llicència municipal.  
Gas Alacant manifesta:  
- Es modificarà el traçat en l'àmbit del pla especial Beniadla.  
- Se sol·licitaran els permisos d'encreuament que calguen.  
- S'arbitraran mesures per a l'efectiva gestió de residus.  
- Es reposarà l'arbratge i s'obtindrà la corresponent llicència municipal.  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge manifesta:  
- Que el projecte afecta terrenys forestals, majoritàriament pertanyents al barranc del Pont de Fusta.  
- Que el projecte afecta uns quants camins ramaders pel que l'interessat haurà de tramitar les oportunes ocupacions.  
Gas Alacant manifesta:  
- Se sol·licitarà l'ocupació dels camins ramaders afectats i es compliran els condicionats que s'imposen en la declaració d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
L'expedient conté còpia dels informes/autoritzacions següents:  
- Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant.  
- Informe relatiu a la sol·licitud d'autorització per a encreuament subterrani de llit públic emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Condicionat d'autorització d'encreuament subterrani per a antena d'alta pressió per a subministrament de gas natural en la carretera CV-725,km 2,100.  
- Escrit d'Iberdrola relatiu a condicions d'encreuament i paral·lelisme.  
- Informe de Telefónica relatiu a possibles afeccions.  
- Còpia d'informe d'impacte arqueològic i etnològic remés a la Direcció Territorial de Cultura.  
Afeccions legals  
El traçat de l'antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al municipi de Dénia discorre en la totalitat d'aquest per sòl no urbanitzable (rústic sense protecció), i presenta les afeccions següents:  
- Domini públic hidràulic: en l'encreuament del barranc del Pont de Fusta (terme municipal d'Ondara).  
- Sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Camins ramaders: d'acord amb l'informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant es veuran afectats: assegador del Camí Vell de Dénia, assegador del Camí del Verger a Xàbia, assegador d'Alfatara a Dénia, assegador d'Alfatara al Molí de Coi.  
- Elements arqueològics i etnològics: d'acord amb l'informe emés respecte d'això, el projecte presenta a priori una nul·la incidència en el patrimoni arqueològic havent d'efectuar-se controls entre els vèrtexs val-029 i V- AL-030, per la possible incidència de les obres al pou de Sant Joaquim.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta dues alternatives al traçat:  
1. Traçat bàsic: ix de la posició P-01 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, al terme d'Ondara, i es dirigeix cap al sud-est en paral·lel al gasoducte abans citat creuant per terres de cultius de fruiters. En arribar al paratge de la Torreta gira a l'est i creua l'esmentat paratge i el de Torrecarrals, i se situa entre les carreteres CV-725 i CV-7221 fins a arribar a la zona de la Xara i Manxent on finalitza.  
2. Alternativa 1: es dirigeix al sud-est en paral·lel al gasoducte de transport secundari Marina Alta i en arribar a l'assegador d'Alfatara a Dénia gira a l'est seguint en paral·lel a aquest camí ramader. Durant aquest paral·lelisme es tallen els paratges de Molí d'en Coll i la Torreta, i en arribar a aquest últim paratge gira lleugerament al sud fins a arribar a la carretera CV-725 tornant a girar a l'est seguint el paral·lelisme amb aquesta infraestructura fins a arribar a la Xara i Manxent on s'uneix al traçat bàsic.  
A la vista dels condicionants existents en l'àrea es tria el traçat bàsic ja que, encara que és de major longitud, presenta nul·la afecció sobre les edificacions disperses.  
El traçat triat discorre majoritàriament per camps de cultiu sent l'única zona natural del projecte la corresponent a l'encreuament amb el barranc de la Fusta on es localitzen espècies vegetals com ara Rubus sp., Arundo donax, i altres.  
El projecte que s'ha de realitzar afectarà els següents factors del medi físic: atmosfera, sòls, hidrologia, coberta vegetal, fauna, paisatge, medi socioeconòmic.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els següents impactes ambientals que es preveu que poden aparéixer en el transcurs de la realització del projecte:  
- Alteració de la qualitat de l'aire per augment de partícules sòlides en suspensió: es considera com un impacte moderat pel fet que es tracta d'un impacte molt localitzat i que deixa de presentar-se en finalitzar les obres, encara que per a disminuir al màxim l'acció d'aquest s'implementaran mesures minimitzadores durant les obres.  
- Augment del soroll: és d'escassa magnitud ja que es tracta d'una activitat puntual, temporal i discontínua al llarg de la traça. Amb això i considerant que la font d'emissió de soroll es troba allunyada dels nuclis de població, l'impacte s'estima compatible.  
- L'alteració del relleu és un impacte produït pel moviment de terres realitzat durant les obres. Pel fet que l'antena en estudi no presenta àrees d'orografia accidentada i a l'escassa magnitud d'excavació necessària per a aquesta obra, es considera que l'impacte serà compatible.  
- Compactació de sòls: en tot el traçat de l'antena d'APA. Aquesta compactació pel pas continuat de vehicles durant la fase d'execució de les obres és fàcilment corregible. A més, la destrucció de la coberta vegetal, el trànsit de maquinària pesant, l'obertura de la pista de treball i l'excavació de rasa afavoreixen l'erosió i en conseqüència la pèrdua de sòl per la disgregació del sòl en partícules més fines. Per tant, l'impacte sobre el sòl es considera com a moderat.  
- Afecció al barranc del Pont de Fusta: en l'execució de les obres, si el curs hídric s'encreua amb cabal, es provocarà un descens de la qualitat de l'aigua, si bé seria convenient que l'encreuament es realitzara en màxim estiatge o si no n'hi hi ha sempre que el llit presente un cabal nul, per a evitar aquests impactes. L'impacte s'estima moderat.  
- Eliminació de la vegetació: és l'impacte més important que produiran les obres d'aquesta antena, ja que és necessari netejar mitjançant la tala i desbrossament la pista de treball necessària per al pas de la maquinària. L'estimació de l'impacte és distinta si el traçat travessa cultius herbacis, pastius o erms; o bé si creua per cultius arboris o zones de vegetació natural (en aquest cas reduïda al curs hídric). En el primer cas, l'impacte s'estima compatible pel fet que el terreny es recupera una vegada finalitzades les obres; mentre que en el segon, l'impacte s'estima moderat ja que per a afavorir la recuperació natural de la zona es considera imprescindible la implementació de mesures correctores.  
- Alteracions a la fauna: impacte de caràcter potencial i temporal, sent necessària l'adopció de mesures preventives, minimitzadores o correctores en aquelles zones susceptibles de nidificació d'aus o de presentar hàbitats d'espècies catalogades. Es considera per tant moderat i en cas d'afectar-se per accident a algun individu d'aquestes espècies s'estimarà com a sever.  
- Paisatge: es veurà modificat de manera temporal durant el període que duren les obres i, la corresponent afecció, s'ha considerat com a compatible en la totalitat del traçat, a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest, exceptuant les zones travessades de vegetació natural, on s'estima moderada.  
- Factors del medi socioeconòmic: impacte positiu a causa dels avantatges des del punt de vista ambiental de la utilització del gas natural enfront dels actuals combustibles (majoritàriament, fuel). Només l'impacte pot ser negatiu en el sector agrícola, per l'afecció als regadius i cultius arboris, l'encreuament de camins i camins ramaders.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les següents mesures protectores i correctores (entre altres):  
- Execució de treball de descompactació.  
- Reposició de terra vegetal.  
- Instal·lació de gabions o esculleres en cas de risc d'erosió.  
- Aplicació de regs per a disminuir l'emissió de partícules sòlides sedimentables.  
- Adequat manteniment de la maquinària.  
- Protecció de la capa de terra vegetal evitant el trànsit sobre ella.  
- Senyalització de la pista de treball.  
- Recollida i adequada gestió dels abocaments ocasionats per la maquinària.  
- Execució d'obres sobre llit hídric en època d'estiatge.  
- Adequada gestió de l'aigua emprada en la prova hidràulica.  
- Comprovació d'inventari de flora sobre el terreny evitant tales innecessàries.  
- Ajust del calendari de les obres a fi de no afectar les èpoques de reproducció de la fauna.  
- S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida de la fauna atrapada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental annex I apartat 7 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006 del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Dénia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a l'inici de les obres s'haurà d'obtenir: a) l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; b) el permís d'ocupació temporal de camins ramaders com també qualsevol altre que si és el cas que siga necessari en relació a l'afecció a terreny forestal en l'encreuament del barranc del Pont de Fusta complint-se les limitacions que a aquest efecte s'imposen; c) els permisos pertinents emesos a aquest efecte per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer havent de complir-se les limitacions que a aquest efecte s'imposen.  
2. S'haurà de vigilar la possible afecció a la fauna i vegetació existents en el llit i zona adjacent al barranc del Pont de Fusta evitant perjudicis a la fauna present en la zona i reduint en la mesura que siga possible els impactes negatius sobre la vegetació natural.   
3. S'haurà de reduir al màxim l'amplària de la pista de treball i aquesta haurà de ser senyalitzada convenientment per a evitar desplaçaments innecessaris fora d'aquesta.  
4. A fi d'evitar possibles afeccions a llit públic s'haurà d'evitar la instal·lació de platges d'abassegament o zones d'aparcaments de vehicles als voltants del barranc del Pont de Fusta.  
5. Si és el cas, en el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.   
8. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus havent de quedar el terreny lliure de qualsevol tipus de residu a la finalització de les obres i respectant els preceptes continguts en la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
9. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
10. Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i disposat d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas s'hauran de respectar els preceptes i les normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres realitzades a la zona forestal o en voltants.  
11. Qualsevol variació en el traçat de l'antena que afecte terreny natural, seminatural o inculte classificat com a sòl no urbanitzable haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 417/06 AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres  
Promotor: Ajuntament de Cinctorres  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Terme municipal de Cinctorres, Castelló  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'actuació proposada que s'ha de desenvolupar consisteix en l'ampliació del sòl urbà en una superfície de 1.733 m², per a destinar-se a ús residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terreny que s'ha d'urbanitzar objecte d'aquest projecte, i la superfície total del qual és de 2.159 m², es localitza a la part nord del terme municipal de Cinctorres, i està limitat per solars i el límit del sòl urbà municipal.  
Planejament vigent i proposat  
El Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres, aprovat definitivament el 29 de febrer de 2000, classifica els terrenys compresos dins de l'àmbit d'aquesta actuació, com a sòl no urbanitzable de règim comú. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou una referència a les determinacions establides pel PGOU per a aquesta tipologia de sòls, de les quals cal destacar, de manera resumida, aquelles relatives a les determinacions que s'han de complir quan la destinació de les obres està associada a la construcció d'un nou habitatge, i aquestes són les que a continuació s'indiquen:  
- No formarà nucli de població.  
- La parcel·la mínima edificable és d'1 ha.  
- L'alçària màxima edificable és de 7 metres.  
- L'ocupació màxima serà del 2%.  
- El nombre màxim de plantes serà 2.  
- La separació a límits i a l'eix de camins privats serà de 10 metres.  
- La separació a l'eix de camí públic serà de 15 metres.  
Igualment, cal assenyalar la referència inclosa a les condicions estètiques que hauran de complir els habitatges que s'implanten en aquesta classe de sòl:  
«Haurà de quedar garantida la seua adaptació a l'ambient rural, els materials que s'han d'utilitzar seran obligatòriament coberta de teula àrab en la seua totalitat, fusteria exterior de fusta envernissada, tancaments exteriors de maçoneria tancaments esquerdejats pintats amb materials no brillants i amb colors adequats a l'ambient en què es troben».  
Ordenació prevista i usos  
En la documentació remesa s'especifica que atesa l'escassa magnitud de l'ampliació, no es considera necessari complementar la urbanització amb les pertinents xarxes de serveis i infraestructures.   
Tramitació administrativa  
En data 15 de desembre de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons sessió ordinària celebrada en data 3 de novembre de 2006, el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar provisionalment la modificació puntual núm. 4 del PGOU de Cinctorres.   
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, es va exposar al públic, juntament amb la resta de la corresponent documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5345, de data 13 de setembre de 2006, i en el diari Levante, de data 8 d'agost de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, tal com consta en el certificat subscrit per l'alcalde de Cinctorres i la secretària-interventora de l'esmentat municipi, de data 4 de desembre de 2006.   
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada, i especialment pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, no té els continguts mínims establits per l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta Conselleria; malgrat això, s'ha continuat amb el tràmit d'avaluació ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa de les dimensions de la superfície afectada, a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació i especialment perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable la proposta esmentada.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenvoluparà l'actuació; i posteriorment s'han descrit els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i etnològic, camins ramaders i paisatge.   
El terme municipal de Cinctorres, situat a la província de Castelló, pertany a la comarca dels Ports, i ocupa una extensió aproximada de 35 km². Amb un medi natural bastant uniforme, el municipi es caracteritza per presentar una zona de cultius de secà, concentrada al voltant del nucli de població, i una altra zona forestal, situada a la perifèria del terme.  
Els sòls del terme municipal de Cinctorres, en els quals s'observa un predomini de roques calcàries i margues fonamentalment, presenten en general, un escàs estadi d'evolució, reproduint-se quasi totalment, les característiques del material originari.   
Pel que fa a la capacitat d'ús agrari de la zona objecte d'actuació, pot caracteritzar-se com a baixa.   
Pel que fa a la identificació d'impactes susceptibles de produir-se com a conseqüència del desenvolupament d'actuació, com també la corresponent valoració d'aquests, s'han destacat en l'estudi d'impacte ambiental presentat, de manera molt generalista, els següents:  
- Canvi de l'ús del sòl, i eliminació de la coberta vegetal durant la fase de construcció. No obstant això, atés que el terreny on es durà a terme la urbanització es caracteritza pel caràcter marcadament pla d'aquest, no es preveuen substancials actuacions de desmunt o farciment, i aquestes es limiten per a la realització de fonamentacions i rases associades a la construcció de les infraestructures previstes.   
- No es preveuen afeccions sobre les característiques hidrològiques de la zona d'actuació, ja que hi ha una depuradora municipal que recull les aigües residuals generades en la localitat, i s'evacuen aquestes a través d'un col·lector que ja discorre per la zona.   
- Presència de noves infraestructures. En l'estudi d'Impacte ambiental s'assenyala, igualment, que la parcel·la resultant de l'actuació es troba connectada a la xarxa de clavegueram i de pluvials, per la qual cosa l'abocament resultant s'efectuarà correctament, i no s'hi preveu cap afecció sobre els aqüífers de la zona.   
- Emissió de pols i gasos a l'atmosfera; com també un augment dels nivells de soroll generats   
- No es preveu afecció sobre la fauna existent en la zona, atés l'escàs augment de la superfície urbanitzable que s'introduirà amb la modificació  
- L'impacte sobre els cultius també s'ha caracteritzat com a mínim, atés que no sols se substituiran pocs cultius existents per terreny urbà, sinó que, atesa la quantitat de zona cultivada en l'entorn, la pèrdua de l'esmentat ús agrícola en termes generals és mínima en comparació amb el còmput global.  
- S'inclou una menció expressa a l'existència d'uns condicionants específics i unes ordenances municipals, que tendiran a minimitzar l'impacte de les construccions sobre el terreny, en introduir un control sobre les característiques volumètriques i d'alçària.   
- Modificació del paisatge, introduint-se un paisatge urbà, dominant els elements artificials o modificacions antròpiques.  
Respecte a les mesures protectores i correctores proposades en la documentació remesa, cal assenyalar les que a continuació s'indiquen:  
- Durant la fase de construcció s'haurà d'evitar que els moviments de maquinària pesant, com també els abassegaments de materials, originen la compactació dels sòls en l'entorn de les obres. Per la qual cosa es considera la conveniència de procedir a un treball dels terrenys una vegada finalitzades aquestes.  
- Es procedirà a una adequada revegetació de les possibles àrees i zones afectades pel desenvolupament de l'obra.  
- L'ampliació del sòl urbà no comportarà una intercepció ni obstaculització dels camins rurals i punts de pas utilitzats per la població resident de la zona.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, es destaquen únicament en la documentació presentada, la vigilància per part de l'Ajuntament de Cinctorres, sobre el compliment de les ordenances i el control del possible desenvolupament d'edificis il·legals en la zona.  
No obstant això, i a pesar de l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se, prèviament a l'execució de les obres, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- La terra vegetal extreta que siga susceptible d'aprofitament, si es procedira a esborrar el talús, s'haurà de mantenir en condicions adequades i es destinarà al farciment de les possibles zones verdes previstes. S'haurà de definir el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no en perda les propietats.  
- L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
- Totes les mesures preventives i correctores proposades om també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi AmbientCristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 158/5654 FTH  
Promotor: Ajuntament de Bejís   
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Títol del projecte: Pla general d'ordenació urbana de Bejís   
Localització: Terme municipal de Bejís (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El Pla general d'ordenació urbana de Bejís es redacta d'acord amb el que preveu l'article 35 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística. El contingut del pla s'adapta al que estableixen aquesta i el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre.  
El desenvolupament del pla general té com a objecte l'ordenació urbanística estructural, i estableix, a aquest efecte, les determinacions següents:  
a) Directrius definitòries de l'estratègia de definició urbana i d'ocupació del territori.  
b) Classificació del sòl.  
c) Divisió del territori en zones d'ordenació urbanística, determinant per a cadascuna d'aquestes la normativa que s'aplique.  
d) Ordenació del sòl no urbanitzable.  
e) Delimitació de sectors definitoris d'àmbits mínims de planejament parcial o de reforma interior  
f) Tractament, d'acord amb la legislació reguladora d'aquest, per a la seua protecció i funcionalitat, dels béns de domini públic no municipal.  
g) Establiment d'àrees de repartiment i determinació dels aprofitaments tipus corresponents.  
h) Expressió dels objectius que cal considerar en la redacció dels instruments de desenvolupament del pla general, i indicar, com a mínim, les possibles tipologies i les densitats màximes i, per als plans parcials i estudis de detall, el coeficient de màxima edificabilitat.  
i) Ordenació dels centres cívics i de les activitats susceptibles de generar trànsit intens.  
j) Delimitació d'una xarxa primària o estructural de reserves de terrenys i construccions de destinació dotacional pública que assegure la racionalitat i coherència del desenvolupament urbanístic, i garantir la qualitat i funcionalitat dels principals espais d'ús col·lectiu.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent del municipi de Bejís, està constituït per les normes subsidiàries municipals aprovades el 23 de febrer de 1993; es tracta, per tant, d'un document redactat d'acord amb la normativa del sòl estatal, necessita revisió o un corresponent PGOU. D'una manera sintetitzada, la classificació i qualificació del sòl que estableixen aquestes normes poden resumir-se de la manera següent:  
Sòl urbà: 17,745 ha (0,41%)  
- Residencial 16,97 ha  
- Industrial 0,775 ha  
- Terciari 0,775 ha  
Sòl no urbanitzable: 4.276,45 ha (99,59%)  
- Dotacional 6,4 ha  
- Protegit 3.393,69 ha  
- No protegit 876,36 ha  
La taula que s'inclou a continuació expressa la classificació i qualificació del sòl del terme, i s'estableix la distinció entre els àmbits sotmesos a un planejament parcial, els inclosos dins d'unitats d'execució en sòl urbà i els executables per actuacions aïllades:   
Sòl urbà   
 Sòl urbà consolidat 218.222  
 Nucli de Bejís 162.017  
 Nucli de Las Ventas - Ríos de Abajo 21.598  
 Nucli de masia Los Pérez 15.436  
 Nucli de Arteas de Arriba 8.141  
 Nucli de Arteas de Abajo 11.030  
 Sòl urbà (unitats d'execució) 31.609  
 UER-01 (Bejís) 9.915  
 UER-02 (Masia Los Pérez) 11.393  
 UET-01 (Bejís) 3.582  
 UET-02 (Bejís) 6.719  
Total sòl urbà 249.831  
Sòl urbanitzable   
 Sòl urbanitzable residencial 30.260  
 SUR-01 (Bejís) 14.332  
 SUR-02 (Las Ventas - Ríos de Abajo) 15.928  
Total sòl urbanitzable 30.260  
Sòl no urbanitzable   
 SNUC-AG -  
 SNUC-EM -  
 SNUC-P 428.409  
 SNUP-F 41.880.678  
 SNUP-IP 395.827  
 SNUP-VP 210.480  
 SNUP-DH -  
Total sòl no urbanitzable 60.841.868  
Total sòl del terme de Bejís 40.816.067  
A continuació es detalla la classificació del sòl relativa al sòl dotacional proposat en l'àmbit del terme municipal de Bejís.  
Qualificació del sòl urbà de Bejís: síntesi estadística  
 Superfície % del sòl   
 (m²) urbà  
Sòl dotacional de la xarxa primària  
Xarxa viària  
Viari (RV) 16.047 64  
Aparcament (AV) 886 0,35  
Entorn urbà (EU) - -  
Equipaments   
Educatiu (ED) 1.713 0,69  
Recreatiu esportiu (RE) 10.149 4,06  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*Assistencial (TD) 1.472 0,59  
Infraestructures (ID) 2.069 0,83  
Administratiu-institucional (AD) 271 0,11  
Zones verdes  
Parcs (ZV-QL) - -  
Jardins (ZV-JL) 31.273 12,52  
Total sòl dotacional de la xarxa primària 63.880 25,57  
Sòl dotacional de la xarxa secundària  
Xarxa viària   
Viari (RV) 59.163 23,68  
Aparcament (AV) - -  
Àrea de vianants (AV) 5.631 2,25  
Equipaments   
Educatiu (ED) - -  
Recreatiu esportiu (RE) 2.465 0,99  
Assistencial (TD) - -  
Infraestructures (ID) 136 0,05  
Administratiu- institucional (AD) - -  
Zones verdes   
Jardins (ZV-JL) 1.662 0,67  
Àrea de joc (ZV-AL) 3.390 1,36  
Total sòl dotacional de la xarxa secundària 72.447 29,00  
Sòl lucratiu  
Residencial: nucli històric (Z-1) 55.240 22,11  
Residencial: eixample, edificació   
tancada (Z-2) 22.957 9,19  
Residencial: zona ext. consolidada,   
edificació oberta (Z-3) 29.332 11,74  
Terciari (Z-T) 5.975 2,39  
Total sòl lucratiu 166.390 45,43  
Total sòl urbà 444.851 316  
Atés que l'ampliació de les zones urbanes es va a efectuar mitjançant les corresponents unitats d'execució proposades, cal esquematitzar el contingut de les diverses fitxes elaborades de la manera següent:  
  
Els usos plantejats en funció de la classificació urbanística atorgada de sòl no urbanitzable, poden esquematitzar-se tal com s'indica a continuació:   
- Sòl no urbanitzable comú   
Dins d'aquesta classificació, es distingeixen les zones següents, delimitades en els corresponents plans d'ordenació incorporats en la documentació tècnica del projecte:  
- Sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, ramader, cinegètic (SNUC-AG); que engloba tots aquells terrenys definits en l'article 181.a de la Llei 10/2004.  
- Sòl no urbanitzable comú d'ús autoritzat d'extracció d'àrids (SNUC-EM); s'inclouen tots aquells terrenys definits en l'article 18.1.b de la Llei 10/2004.   
- Sòl no urbanitzable comú d'ús industrial, terciari o productiu (SNUC-P); s'engloben els terrenys definits en l'article 18.1.d de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.   
- Sòl no ubanizable protegit  
Dins d'aquesta classificació es distingeixen les següents categories de protecció:  
- Sòl no urbanitzable protegit forestal (SNUP-F); s'inclouen els terrenys definits per la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, com a sòl forestal, incorporant-se les masses forestals englobades en camps de cultiu.   
- Sòl no urbanitzable protegit d'infraestructures públiques (SNUP-IP); es protegeixen tots aquells terrenys afectats per una infraestructura i la seua àrea de protecció.   
- Sòl no urbanitzable protegit de camins ramaders (SNUP-VP); s'inclouen els diversos camins ramaders que recorren el terme municipal; i es regeix per la Llei estatal 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
- Sòl no urbanitzable protegit de domini públic hidràulic (SNUP-DH); comprén aquelles àrees que afecten els cursos d'aigua, i s'hi inclouen els llits naturals, rius i barrancs, i els canals artificials, temporals i permanents. Es troben regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.   
- Sòl no urbanitzable protegit arqueològic (SNUP-Arq); s'engloben els jaciments arqueològics i béns culturals protegits, tal com estableix la Llei 7/2004, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.   
Alternatives  
No s'han analitzat alternatives ni en l'estudi d'impacte ambiental, ni en la documentació complementària que l'acompanya.   
Tramitació administrativa  
En data 5 de novembre de 2002, el Ple de l'Ajuntament de Bejís acorda aprovar provisionalment el PGOU de Bejís, i s'inclouen les rectificacions oportunes després de l'estudi de les al·legacions admeses a tràmit i els informes respecte d'això elaborats per l'equip redactor del pla.  
Segons certificat de l'Ajuntament de Bejís de data 3 de juliol de 2002, en la sessió extraordinària celebrada pel Ple de l'Ajuntament el dia 1 de juliol de 2002, s'acorda la tramitació prèvia a aprovació del Pla general d'ordenació urbana de Bejís i l'obertura del corresponent procediment d'informació pública. Entre altres aspectes, s'acorda:  
- Sotmetre a informació pública per període d'un mes, anunciant en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la província, la documentació corresponent al PGOU de Bejís, inclòs el corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquest; depositant així mateix, el corresponent projecte diligenciat del pla en les oficines municipals per a la consulta pública d'aquest.  
- Sol·licitar als distints departaments i òrgans administratius competents, que s'efectue l'emissió dels preceptius informes previs.  
- Instar els municipis limítrofs a què realitzen l'emissió dels dictàmens oportuns.  
En data 26 de març de 2004, es va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació relativa al projecte, constituïda per un exemplar del PGOU, estudi d'impacte ambiental i còpia diligenciada de l'expedient administratiu; i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, cal assenyalar, que encara que en la remissió de la documentació s'indicava que l'estudi d'inundabilitat es trobava en fase de redacció, no hi ha constància, fins a la data, que s'haja tramitat posteriorment.  
Estudiada la documentació remesa, en dates 17 d'octubre de 2005 i 17 de gener de 2006, respectivament, s'efectua requeriment de documentació al Servei Territorial d'Ordenació i Planificació Territorial de Castelló, i es comunica la necessitat de presentar documentació complementària amb l'objecte de poder continuar amb la tramitació de la corresponent avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
En data 11 d'octubre de 2006, la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient va dictar resolució de caducitat a aquest procediment administratiu, i es va ordenar l'arxiu de les actuacions; no obstant això, en basar-se en la pretensió formulada en requeriment interposat per l'alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Bejís, en data 23 de novembre de 2006, contra la resolució anteriorment mencionada, es reobri l'expedient, per no tractar-se d'una causa imputable a la persona interessada, pel fet que aquest va presentar dins del termini i la forma escaient adequats la documentació sol·licitada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
Informació pública  
Segons consta en la documentació integrant de l'expedient administratiu municipal, el dia 8 de juliol de 2002 l'Ajuntament de Bejís sol·licita al diari Mediterráneo la publicació de l'anunci referent a l'acord d'exposició pública del document de Pla general d'ordenació urbana i del corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquest.   
El dia 8 d'agost de 2002 s'anuncia la informació pública del PGOU de Bejís per període d'un mes, mitjançant un edicte publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (núm. 4310).  
En data de 10 de setembre de 2002 l'Ajuntament de Bejís torna a sol·licitar al diari Mediterráneo la publicació de l'anunci referent a l'acord d'exposició pública del pla general i de la documentació corresponent d'aquest; realitzant-se la publicació finalment l'11 de setembre de 2002.   
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular 31 al·legacions, de les quals 4 són de caràcter ambiental, i estan referides als continguts que a continuació es resumeixen:  
- RE núm. 416, de 7 d'agost de 2002. Dictamen informe emés per l'arqueòleg director del Museu Municipal i responsable de l'Àrea Tècnica d'Arqueologia i Etnologia de Bejís. Relatiu a la necessitat de complementar la documentació del PGOU amb el corresponent catàleg de jaciments arqueològics.  
- RE núm. 453, 455 i 458, sol·licitud de revisió de la qualificació de parcel·les com a sòl no urbanitzable a la zona residencial Las Ventas.   
- RE núm. 460 i 461, sol·licitud de revisió de l'ample vial previst per a la urbanització Partida Plano-Arenales.   
- RE núm. 459, sol·licitud d'arreplegar l'ús actual del càmping Los Cloticos.   
De les 31 al·legacions presentades en el període d'informació pública 11 van ser desestimades, 12 estimades i 8 estimades parcialment. Entre les al·legacions de caràcter ambiental referides, les dues primeres van ser desestimades pels redactors del PGOU, que informen el següent:  
- Respecte a l'al·legació RE núm. 416, en el contingut d'aquest PGOU s'assenyala de manera clara l'existència de les àrees de protecció dels béns patrimonials, que han sigut delimitats amb les fitxes dels jaciments arqueològics que hi ha en la Conselleria de Cultura. I és el contingut del catàleg corresponent amb el que estableix el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.   
No s'ha indicat en cap apartat del pla general quin és el règim de protecció que hi ha per a les àrees de protecció dels béns patrimonials assenyalats com a patrimoni artístic protegit en el sòl no urbanitzable. Únicament es fa referència a què correspon a sòl no urbanitzable de protecció de jaciments arqueològics, sense indicar usos permesos, prohibits o el règim de protecció.   
- Respecte a les al·legacions R.E. núm. 453 i 455, es desestimen ja que s'indica que estan incloses en un sòl urbanitzable, si bé estan afectades per les zones de servituds que hi ha, tant per part de la CHX, com per les que hi ha a causa del pas d'un assegador.   
Atés el que estableix la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, tot l'àmbit dels camins ramaders que hi ha al municipi, com també el domini públic hidràulic associat a tots els llits ha de qualificar-se com a sòl no urbanitzable protegit.   
- Respecte a les al·legacions RE núm. 460 i 461, es desestimen ja que s'indica que estan en relació amb la zona que ha de considerar-se com a zona de servitud de carreteres en el sòl urbanitzable del PGOU de Bejís, aplicable per exemple al sector Bejís-1, ja que la normativa estatal i autonòmica de carreteres estableix l'obligació de respectar en els sòls urbanitzables i no urbanitzables l'esmentada zona de servitud (amb una amplària de 18 m en el cas de la CV-236 Xarxa Diputació, és a dir, no es podrà construir dins d'aquest àmbit.  
La resta d'al·legacions que van ser estimades es proposen de manera general canvis en l'ús del sòl i en la grandària de les parcel·les corresponents a zones urbanitzables.  
- Vuit dels interessats van presentar posteriorment recurs contra la desestimació de les al·legacions presentades per aquests al seu dia, i van ser els recursos interposats desestimats novament per l'Ajuntament.   
Informes sectorials  
1. Resolució de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de Castelló de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, relativa al concert previ del pla general, de data 21 de maig de 2002.   
2. Certificat de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2; de data 7 de febrer de 2006, en el qual se subscriu el que a continuació s'indica:  
- El compromís per part d'aquesta empresa que els residus urbans generats al municipi de Bejís reben un correcte tractament, com també la capacitat de les instal·lacions plantejades pel que fa al tractament dels residus que es deriven de l'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana del municipi.   
- Que els residus municipals, en l'actualitat, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transfereixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, i són ambdues instal·lacions propietat de la Diputació de Castelló.   
3. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 2 de març de 2006, en el qual s'indiquen, en l'àmbit de les seues competències, les qüestions que a continuació es desenvolupen:   
1. Basant-se en la documentació aportada a aquest Servei, quan es va presentar la documentació del PGOU, a l'octubre de 2002, el marc legislatiu era completament diferent de l'actual. Les transformacions patides per a acollir-se a aquesta nova normativa permet afirmar que tot cos legal que determina el PGOU ha estat modificat.   
Pel que fa a l'ordenació del terme municipal, dues lleis de recent publicació (Llei 10/2004, Llei del sòl no urbanitzable i Llei 4/2004, Llei d'ordenació del territori i del paisatge) van condicionar un escenari diferent del que el pla havia d'orientar-se, en opinió de l'equip redactor i del mateix Ajuntament.   
Respecte a la Llei 4/2004, el PGOU respon a la filosofia d'aquest i a determinacions molt concretes, i es pot afirmar-se que es troba homologat, excepte a la incorporació d'un estudi de paisatge.   
Respecte a la Llei 10/2004, s'ha seguit l'aplicació dels continguts de les cartografies temàtiques al pla de zonificació del sòl no urbanitzable.   
El document definitiu del pla que ara es presenta conté un 98,33% del terme municipal protegit, i d'aquest, el 96,90% per interés forestal. El sòl no urbanitzable comú, denominat en el pla SNUC-P ha quedat reduït a una mínima expressió (1,01% del terme), localitzat als voltants de Bejís i la masia Los Pérez, a fi de donar un xicotet alleujament a aquests nuclis per al desenvolupament d'algunes de les activitats productives previstes per la Llei 10/2004.  
2. En referència a la possible afecció de la revisió del PGOU en matèries de la competència d'aquest servei, s'informa el següent:  
- El pla general ha previst una superfície classificada com a sòl no urbanitzable comú qualificada com a possible productiu, industrial i terciari de 429.685 m². L'esmentada superfície es troba dividida en dues, localitzades una d'aquestes als voltants de Bejís i l'altra als voltants de la masia Los Pérez.   
De les superfícies anteriorment referides, únicament la que es troba als voltants de Bejís afecta l'àmbit territorial del LIC Curs mitjà del riu Palància. L'esmentat LIC es caracteritza per ser una zona exclusivament fluvial destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, des del límit amb el LIC anterior fins la presa d'Algar. L'objectiu d'aquest es redueix en general a la protecció del medi fluvial com a hàbitat de diverses espècies de peixos.  
En aquest sentit, i d'acord amb la cartografia d'hàbitats de què disposa la Conselleria de Territori i Medi Ambient, no es veu afectat cap hàbitat d'interés comunitari.  
- Paral·lelament, cal destacar la classificació del 96,90% del terme municipal com a sòl no urbanitzable protegit amb la qualificació de protegit forestal, coincidint amb la majoria de l'àmbit territorial dels LIC Curs mitjà del riu Palància i Alt Palància que afecten l'esmentat municipi.   
En aquest sentit, els usos incompatibles descrits en el PGOU per a aquesta classificació són els següents:  
- Les noves edificacions d'ús residencial.  
- L'ús ramader intensiu, excepte si es tracta d'explotacions vinculades a masies existents.  
- L'explotació de pedreres o extracció d'àrids o terres.  
- Les activitats mineres o extractives.  
- Les activitats industrials i productives.  
- Les activitats terciàries, excepte les previstes en l'apartat anterior.   
- Els canvis en l'ús del sòl o transformacions del mateix que impliquen perduda de la cobertura vegetal.  
- La transformació d'àrees de cultiu tradicional de secà i la rompuda de noves àrees per al cultiu.  
- La instal·lació d'artefactes, suports de publicitat o altres elements anàlegs que puguen comportar menyscabament.  
- Els moviments de terra de qualsevol tipus, excepte aquells lligats als usos agrícoles tradicionals.  
Basant-se en les consideracions anteriorment descrites, es conclou amb les consideracions següents:  
- Segons els criteris presos en l'avaluació del punt anterior, es considera que el projecte, pel que fa a la seua classificació de sòl no urbanitzable comú, no afecta la integritat del LIC, ja que el percentatge de superfície implicat és molt reduït (menys del 0,8%).   
- Aquest Pla general d'ordenació urbana no té una afecció significativa al LIC Curs mitjà del riu Palància i Alt Palància que pose en perill els objectius conservacionistes d'aquests.   
- Es considera positiva la classificació de sòl no urbanitzable protegit forestal que realitza el PGOU, en afectar la pràctica totalitat de l'àmbit territorial dels LIC que es troben a l'esmentat municipi.   
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 de juliol de 2006, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bejís per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana municipal; on s'indica el que a continuació es detalla:  
- L'EDAR de Bejís dóna servei a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 480 m³/dia; actualment és de 162 m³/dia el cabal influent.  
- En el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana sí que estan previstes actuacions en les instal·lacions, incloses en un conveni entre la Generalitat Valenciana i la Diputació de Castelló.   
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst estimat és de 239 m³/dia.   
- D'acord amb el que assenyala el Reial decret 3288/1978, els urbanitzadors hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació.  
- El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents; i s'establirà l'import, per cada desenvolupament urbanístic, en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenvolupament en la infraestructura pública de depuració.   
Conclou el referit informe amb allò que s'ha indicat a continuació:   
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures que hi ha, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en el sistema de sanejament de Bejís de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Bejís, sempre que es done compliment als condicionants següents:  
- Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari a compte i risc d'aquest.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'entitat de Sanejament la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Bejís.  
5. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, subscrit pel cap de la Secció Forestal i enginyer tècnic forestal, de data 4 d'abril de 2006, relatiu a l'afecció al camí ramader assegador d'Aragó, en el qual s'indica el que s'especifica a continuació:   
Atés que el plànol núm. OP-2, d'octubre de 2002 se substituïsca pel plànol núm. OP-2, Ordenació Detallada Aldees (E-1/1.000), de data desembre de 2005, els canvis més significatius que s'aprecien a Las Ventas, són els següents:  
- S'ha reduït la superfície del SUR-02 (abans sector Las Ventas-1 SUR), que ara és limítrof a l'est de l'assegador d'Aragó en l'extrem nord de Las Ventas en el seu recorregut cap a Torás i l'accés es dissenya creuant l'assegador des del límit del nucli consolidat; a l'esmentat accés hauria d'habilitar-se pas de vianants.   
- Part de l'assegador quedaria inclòs en la zona urbana en connexió amb la zona de la piscina RD-DE/3, el traçat de la qual hauria d'habilitar-se per a l'ús de vianants i vehicles no motoritzats. La resta fora del SU i SUR, continua amb la seua qualificació genèrica de SNUP-VP.   
- S'ha eliminat el grafiat longitudinal del recorregut de l'assegador d'Aragó a través del nucli de Las Ventas, i es considera convenient que quede reflectit.  
- En la llegenda Simbologia Planejament, es considera que hauria d'eliminar-se el text actual sobre camins ramaders, per no ser correcte i induir a error allò que s'ha indicat en la llegenda amb relació a l'amplària que la Llei 3/95 estatal, assignaria a camins ramaders per categories.   
6. Memòria per a la modificació de la forest d'utilitat pública núm. 124, Barranco Hondo, El Cerro i altres, de data 27 d'abril de 2006, subscrita pel cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló i tècnic forestal competent; per la qual es justifica la segregació de tres parcel·les del polígon 6, concretament la 309, 327 i 328, amb una superfície total de 14,8 hectàrees; degut fonamentalment als motius que a continuació s'indiquen:  
- No tenen cap valor ecològic, forestal o paisatgístic.  
- No hi ha vegetació, ni tan sols de tipus matoll.  
- Se situen en el límit amb el nucli urbà de la masia Ríos Abajo, i alberguen, a més, els dipòsits reguladors d'aigua potable i conduccions.   
Es proposa al seu torn, basant-se en això, la inclusió en la forest de les parcel·les rústiques de titularitat municipal 103, 108, 180, 181, 182, 191, 192, 193 i 194 del polígon 14; i s'incrementen amb això, en 46,4 hectàrees la superfície d'aquesta; sent l'extensió total de la forest resultant de 455,9 hectàrees.   
En l'esmentada memòria, s'estimen com a actuacions prioritàries les pràctiques de conservació de sòls, la protecció de zones forestals despoblades d'arbres i el manteniment i millora de les masses forestals que hi ha.   
Cal destacar que durant la tramitació d'aquesta resolució, s'ha publicat en el DOCV núm. 5483, de data 3 d'abril de 2007, el Decret 34/2007, de 30 de març, del Consell, pel qual s'exclouen les 14,8 hectàrees de terreny anteriorment mencionades, i s'inclouen les 61,2 hectàrees anteriorment referides; i es modifica amb això, la inscripció en el catàleg de l'esmantada forest.   
7. Informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'emet informe favorable, de conformitat amb el que disposa l'article 47 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el catàleg d'elements patrimonials protegits presentat, i concretament, els immobles proposats per a la seua declaració de béns de rellevància local; són aquests, els que a continuació s'indiquen:  
- Església parroquial de Nuestra Señora de los Ángeles  
- Ermita de la Virgen del Loreto  
- Ermita d'Arteas de Abajo  
- Aqüeducte de la Patrona  
- Molí de l'Infante  
- Geleres de la Bellida o Ventisquero de la Buitrera  
- Geleres de la Juliana  
- Fàbrica de llum  
- Mines  
- Pont carretera Bejís-Arteas  
- Séquia del Poble  
- Cova de la Purna (espai de protecció arqueològica)  
- Cova de Los Encantados (espai de protecció arqueològica)  
- Cova del Mardano (espai de protecció arqueològica)  
- Cova Xicoteta (espai de protecció arqueològica)  
- El Turco (espai de protecció arqueològica)  
- Necròpolis del Mas del Tendero (espai de protecció arqueològica)  
- Necròpolis del Collado Girón o Masadica (espai de protecció arqueològica)  
- Masia del Collado Escudo (espai de protecció arqueològica)  
- Pont de Jérica (espai de protecció arqueològica)  
- La Purna- Oliveral de la Iglesia   
Així mateix, en el referit informe, també es desenvolupen, entre altres, les observacions que a continuació s'indiquen:  
- Ha d'introduir-se el nucli històric tradicional de Bejís com a bé de rellevància local.  
- Els àmbits reflectits en l'inventari de jaciments arqueològics previstos com àrees de vigilància arqueològica, hauran de perdre la categoria de bé de rellevància local i mantenir-se com a elements catalogats, on, en tot cas, s'hauran d'aplicar les cauteles arqueològiques previstes en la Llei.  
- Hauran de perdre la categoria de bé de rellevància local els elements etnològics als quals s'aplica el grau 3 de protecció; i es mantindrà el nivell de catalogació d'aquests a l'espera que el resultat de la valoració final a què es fa referència en el catàleg, determine la necessitat de la catalogació d'aquests com a béns de rellevància local.   
- Els elements etnològics catalogats no tenen una fitxa específica de catàleg com l'establida per als béns arquitectònics.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, al terme municipal de Bejís es distingeixen dos LIC:  
- Alt Palància: Comprén la majoria del terme municipal exceptuant la zona est del terme on se situen els nuclis urbans de Bejís, Les Ventas i masia Los Pérez, i queden aquests tres nuclis fora de l'àmbit del LIC. Als nuclis urbans d'Arteas de Arriba i Arteas de Abajo, situats dins d'aquest LIC no es proposen canvis d'ús del sòl.  
- Curs mijà del riu Palància: Es tracta d'una zona exclusivament fluvial que inclou bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà de riu Palància. Aquest LIC comprén tot el nucli urbà de Las Ventas i la zona est de Bejís, i queda dins d'aquest LIC la unitat d'execució terciària Bejís-2 i les unitats d'execució residencial UE R.1-1 (sector Bejís-1), UE R.1-2 (sector Bejís-1) i Las Ventas-1.  
Aquest aspecte no ha sigut considerat en l'EIA ni en el pla general, i no s'ha assignat protecció especial en tot el territori corresponents als LIC, encara que bona part d'aquests, principalment les formacions arborades, sí que s'han qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
2. Al terme de Bejís es va declarar paratge natural municipal l'enclavament denominat Peñaescabia, per acord del 26 de novembre de 2004. En ser la data d'incoació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental anterior a la declaració d'aquest paratge no cal considerar-lo com una deficiència de la documentació aportada; no obstant això, s'haurà d'incloure aquest paratge natural municipal entre la documentació definitiva que constituïsca el projecte del planejament proposat.  
3. La Llei de la Generalitat Valenciana 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana, vigent durant la redacció del PGOU i quan es va tramitar el pla, determina en el capítol IV, secció segona, article 69, una franja de protecció per a tots els llits públics. Igual que s'assenyala en aquesta llei, en les normes urbanístiques del PGOU s'indica que queda prohibit tot tipus d'edificacions a 20 m a cada costat de les vores del llit dels rius i barrancs del terme.  
En el pla general es classifiquen aquestes zones, quan estan fora del nucli urbà, com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic però no es planimetren aquestes superfícies ni es cartografien adequadament.  
En l'estudi d'impacte ambiental es destaca la conveniència d'ampliar aquesta àrea de protecció per al riu Palància a un mínim de 500 metres, consideració que no es veu reflectida en el pla general; igual que tampoc es manifesta expressament en el pla general la determinació d'un perímetre de protecció de 100 metres per als punts de proveïment públics tal com se suggereix l'estudi presentat.  
Paral·lelament, encara que en l'àmbit del nucli urbà de Las Ventas s'han delimitat aquestes zones com a no edificables, hauran de classificar-se aquestes zones com a sòl no urbanitzable d'especial protecció domini públic hidràulic.   
4. Tal com es reflecteix en el projecte de classificació de camins ramaders, en el pla general i en l'estudi d'impacte ambiental remés, pel terme municipal de Bejís discorren dos camins ramaders:  
Assegador d'Aragó: Segons el projecte l'amplària legal d'aquesta via és de 37,61 metres i la longitud aproximada d'aquest dins del terme és de 6.400 metres.   
Assegador de Las Peñas de Diablo: Segons el projecte presentat, l'amplària legal d'aquest és de 37,61 metres i la seua longitud aproximada d'aquest dins del terme municipal és de 1.400 metres.  
L'assegador d'Aragó discorre pel nucli urbà de Las Ventas i una part d'ella s'inclou en la Unitat d'Execució Residencial Las Ventas 1, i és qualificada la superfície del camí ramader com a sòl urbà no edificable protecció camins ramaders, sense especificar-se en la normativa els usos permesos en aquesta àrea.   
En el pla general s'especifica que es va formular una consulta als Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, i no es va trobar inicialment cap impediment al criteri de classificació seguit (que respecta absolutament el caràcter no edificable en tota l'amplària d'aquesta i qualifica com a zona verda de la xarxa secundària de part de l'assegador). No obstant això, entre la documentació complementària relativa a aquest projecte que es localitza en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, no hi ha constància de l'esmentada consulta, ni del posterior informe al qual s'al·ludeix en el pla.   
5. La Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els articles 32 i 33 d'aquesta, la amb l'autorització prèvia de l'administració titular del camí, per a la realització d'obres o instal·lacions, en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (18 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació del camí.  
Les unitats d'execució residencial UE R.1-1 (sector Bejís-1) i UE R.1-2 (sector Bejís-1) i la unitat d'execució terciària Bejís-2 afecten, tal com es reflecteix en el pla general, a la zona de domini públic i a la zona de protecció. En la major part d'aquesta zona de protecció es planteja ampliar la xarxa viària excepte en un sector de la UE R.1-1 on una part de la zona residencial afecta aquesta zona de protecció; havent de ser, l'administració titular de la via, basant-se en l'anteriorment exposat, qui atorgue la seua conformitat amb el planejament proposat mitjançant les corresponents i pertinents autoritzacions.   
Consideracions ambientals  
Hi ha diversos aspectes fonamentals, en relació amb aquest apartat, en els quals l'estudi d'impacte ambiental i el pla general presenten deficiències importants i de les quals poden derivar-se afeccions notables. Aquestes afeccions s'han avaluat principalment a partir de la cartografia temàtica de la COPUT; atés que la cartografia temàtica presentada en l'estudi d'impacte ambiental és molt deficient, en no tenir els continguts bàsics que tot pla ha de presentar.   
A continuació s'especifiquen les afeccions ambientals més rellevants observades mitjançant la corresponent cartografia temàtica consultada:  
1. Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
Les noves zones urbanitzables de Bejís, Las Ventas i masia Los Pérez afecten zones de risc de contaminació d'aqüífers de nivell mitjà, sense que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures correctores suficients per a minimitzar els impactes susceptibles de produir-se sobre aquest aspecte.   
L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius, i presenta limitacions per als usos industrials; no obstant això, qualsevol activitat o ús que s'implante en aquestes zones hauran de tenir un adequat tractament controlat dels seus residus.   
2. Risc de lliscament-despreniment  
Al municipi, predomina el risc nul de lliscament, però hi ha zones de risc mitjà, alt i de despreniment. En les noves zones urbanitzables de Las Ventas i de Bejís aquest risc s'ha classificat com a mitjà, i també afecta en part al nucli ja consolidat, la qual cosa també ocorre en la Masia de Los Pérez. No hi ha risc de despreniment en les noves zones urbanitzables ni en els nuclis consolidats. Tan sols s'assenyala una zona amb risc puntual de lliscament i despreniment, al sud del nucli de Bejís, molt prop, a l'entorn de la Fuente del Santo.  
Aquestes zones no s'identifiquen en l'estudi d'impacte ambiental, no es té constància que s'haja considerat en el planejament proposat ni es proposen mesures preventives o correctores.  
3. Risc d'erosió actual  
Segons la cartografia temàtica de la COPUT al terme municipal predominen els graus moderats i baixos d'erosió actual, no obstant això, destaca una franja de risc alt d'erosió que afecta les noves zones urbanitzables de Masia de Los Pérez i en la unitat d'execució residencial Las Ventas 1 sense que es faça menció d'aquest risc en l'estudi d'impacte ambiental remés, ni es proposen les corresponents mesures correctores.  
Al terme municipal predomina un grau molt alt d'erosió potencial segons la cartografia temàtica de la COPUT; aspecte que tampoc ha sigut considerat en l'estudi presentat.   
4. Abocador de residus inerts  
En la cartografia inclosa en el pla general se situa un abocador de residus inerts en Las Cuevas, sense que en la memòria justificativa ni en la part amb eficàcia normativa s'establisquen més consideracions respecte d'això. Únicament, és l'apartat de l'estudi relatiu a les mesures preventives i correctores s'estableix la proposta de realitzar paral·lelament a l'abocador la construcció d'un ecoparc amb l'objecte d'establir una millor gestió d'aquests residus.  
Encara que aquest tipus de projectes requereixen un projecte i un estudi d'impacte ambiental propis, la ubicació de l'abocador dins del pla general hauria d'estar justificada de manera més concreta, amb el seu corresponent estudi d'alternatives i almenys, una anàlisi de les cartografies temàtiques de la COPUT.  
5. Disponibilitat de recursos hídrics  
En l'estudi d'impacte ambiental s'especifica que al terme municipal hi ha un pou aforat amb capacitat per a 3.000 l/min del qual s'extrauen actualment 500 l/min, amb la qual cosa, en principi, el proveïment d'aigua estaria assegurat per a les noves unitats d'execució; no obstant això, no consta entre la documentació tècnica de l'expedient informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, relatiu a la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
6. Incendis forestals  
El PGOU de Bejís en un principi, plantejava part de la unitat d'execució residencial Las Ventas-1 sobre una zona de sòl forestal afectada per un incendi ocorregut el 17 de març de 1998. No obstant això, tal com consta en els certificats municipals, de data 23 de novembre de 2006 i 21 de febrer de 2007, respectivament, remesos al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, segons acord plenari de data 17 de novembre de 2006, es va procedir a l'exclusió de la referida zona del sector que va patir l'efecte d'un incendi i a deixar sense ordenació detallada el sector urbanitzable SUD-02 de l'aldea de Las Ventas, i queda aquest amb una superfície de 15.928 m².   
7. Risc d'inundació  
Consultada la cartografia corresponent, s'observa que part del nucli urbà de Las Ventas, concretament la zona corresponent al riu Palància, presenta un risc d'inundació de nivell 4. En el pla general s'al·ludeix que les edificacions situades a la vora del llit del riu a la part nord es troben a una cota molt superior que fa altament improbable el risc d'inundabilitat. No obstant això, cal considerar aquesta totalment insuficient; no hi ha, al seu torn, constància que s'haja remés l'estudi d'inundabilidad, que es trobava en fase de redacció quan es va iniciar a tràmit el pla general, en el qual, hauria d'analitzar-se més detalladament aquest aspecte, i valorar-se, entre altres qüestions, la viabilitat de la compatibilitat del planejament proposat amb el risc d'inundació que hi ha.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei, atés que el primer acte preparatori formal es va formular el 15 d'octubre de 2002; i s'ha seguit, en la tramitació del procediment d'avaluació ambiental, les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Cal assenyalar-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els extrems requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006, als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril. No obstant això, en tot cas, serà l'administració pública competent, qui decidisca, cas per cas i de manera motivada, que això és inviable, d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera de la referida llei.   
4. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Tenint en compte tot l'exposat l'anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Bejís, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. Prèviament a l'aprovació dels instruments urbanístics de desenvolupament del pla general (programes d'actuació integrada dels sòls urbanitzables amb ordenació detallada i plans parcials dels sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada), haurà d'obtenir-se l'informe sobre suficiència de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable, i basar-se en el que estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana i en l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües.  
2. Haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació de les diverses unitats d'execució, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Possible afecció de les actuacions previstes pel que fa al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia, i incidències de les actuacions sobre el règim de corrents.  
3. Hauran de complir-se les consideracions establides en l'informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'emet informe favorable, de conformitat amb el que disposa l'article 47 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el catàleg d'elements patrimonials protegits presentat.  
4. Hauran de complir-se els condicionants establits en l'informe elaborat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, de data 19 de juliol de 2006, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bejís per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament d'aquest pla general d'ordenació urbana avaluat.   
5. Atés que part del nucli urbà de Las Ventas, concretament la zona corresponent al riu Palància, presenta un risc d'inundació de nivell 4, aquest sector queda exclòs d'aquesta declaració, fins que no es realitze el preceptiu estudi d'inundabilitat, el qual haurà de ser avaluat per l'organisme competent en la matèria, s'obtinga el corresponent informe favorable a aquest i es realitze una resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental, formulada per la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient.   
6. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, s'hauran de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
Així mateix, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, hauria d'estudiar-se la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendis forestals, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
7. Prèviament al desenvolupament de qualsevol sector de sòl classificat com a urbanitzable haurà de complir les consideracions següents:  
- El desenvolupament dels sòls urbanitzables haurà de quedar supeditat a la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un d'ells, degudament acreditada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a òrgan de conca competent.  
- Haurà de garantir-se el desenvolupament de les infraestructures de depuració corresponents, i permetre una adequada depuració de les aigües residuals generades, de manera que es garantisca el correcte i ple funcionament d'aquestes a l'inici de l'ocupació dels diversos sectors previstos. Al sector industrial serà aplicable la legislació vigent, pel que fa al tractament previ a l'abocament de les aigües residuals.  
- Per al funcionament correcte del sistema de sanejament proposat, s'haurà de construir per a donar servei als usos previstos, una xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals.  
- S'haurà de prioritzar la reutilització d'aigües residuals depurades, i obtenir en tot cas, la corresponent autorització per als diferents usos a què hagen de ser destinades.   
8. Els camins ramaders hauran de grafiar-se degudament en els plans d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i mantenir-ne la amplària legal corresponent i integrant-la en els nous desenvolupaments urbanístics, en cas de veure's afectades, de manera que mai computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.  
9. Hauran de ser aplicables totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, i s'han d'incloure aquestes en les corresponents normes urbanístiques municipals.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6   
- Línia elèctrica de 220 KV d'evacuació des de ST- El Campo- ST Sogorb. Suports 29, 30, 68 i 88.  
- Parc eòlic Cerro Rajola   
- Parc eòlic Mazorral   
Localització: Termes d'El Toro, Barracas, Viver, (Alto Palancia)  
L'empresa promotora va presentar el 19 d'octubre i 13 de novembre de 2006 els resultats corresponents a l'informe provisional (setembre de 2006) i l'informe final sobre l'estudi del comportament d'aus carronyeres, d'acord amb el que requereix la Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2006, sol·licitant l'alçament de les mesures cautelars establit en aquesta.  
D'altra banda en els informes mensuals ordinaris d'agost i setembre de 2006 del programa de vigilància ambiental es plantegen modificacions als suports 68 i 88 de la línia elèctrica de 220 KV que redueixen l'impacte ambiental respecte dels accessos establits en la resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural d'11 de juliol de 2006.   
Les modificacions consisteixen, en el cas del suport 68, en un lleuger desplaçament cap al nord-oest la qual cosa implica la ubicació del suport a una cota inferior i l'accés des del camí existent a l'oest a través d'antics bancals.  
Es manté la situació del suport 88 però es proposa l'accés des del nord-oest en aprofitar en gran part un camí existent i terrenys cultivats.   
A més, el dia 30 de novembre es va comunicar telefònicament una incidència respecte dels accessos 30 i 31 ja que resulta impossible executar-los d'acord amb el projecte presentat. Es va realitzar visita de camp l'1 de desembre de 2006 a fi de determinar-hi una solució.   
Respecte a l'aixecament de les mesures cautelars establit en l'execució parcial dels parcs de Mazorral i Cerro Rajola es va sol·licitar informe al Servei de Biodiversitat, i es rebé contestació el dia 30 de novembre de 2006 en els termes següents:  
La mesura cautelar es va imposar pel fet que els estudis realitzats mostraven un gran trànsit de voltors i algun aufrany per la zona prevista per a situar els parcs de Rajola i Mazorral i no obstant això no resultaven concloents referent als aerogeneradors que podrien causar major impacte ni respecte a les causes de trànsit.  
S'han realitzat, per tant, visites setmanals a ambdós parcs i s'ha ressenyat el nombre de voltors i aufranys que travessaven les zones, les alçàries dels encreuaments i els aerogeneradors afectats i relacionat la presència d'abocaments il·legals de carronya a les zones pròximes. Les dades obtingudes han mostrat:  
1r) El trànsit de voltors s'ha mantingut durant tots els mesos de realització de l'estudi (d'agost a octubre), encara que no ha sigut possible detectar la presència de carronyes a la zona.  
2n) Durant els últims dies d'octubre, aquest flux sembla haver-hi disminuït, i no són concloents els resultats ja que es refereixen a un molt escàs període de temps,   
3r) El nombre de voltors que creuen per l'alçària de risc oscil·la fins a màxims de 42 aus, però en general, és escàs.  
4t) No s'hi detecten aerogeneradors d'especial risc i es produeixen els encreuaments en diferents zones de l'alineació i afecten en general un ampli nombre d'aerogeneradors.  
5é) No ha pogut determinar-se la relació entre el funcionament de menjadors pròxims (Vilafermosa) i el trànsit de voltors, ja que no s'aporten dades del funcionament del menjador, aquestes dades hagueren resultat d'interés per a avaluar la proposta de mesura correctora d'instal·lació d'un nou menjador a la Pobla d'Arenós. Tampoc s'ha avançat en la realització de tràmits per a la instal·lació d'aquest.  
En aquestes circumstàncies i tenint en compte la situació de creixement en què es troba la població de voltor comú de Castelló, la possible atracció a la zona de voltors procedents de Terol, la inexistència de control sobre les aportacions a l'abocador de Vilafermosa, els canvis en les pautes de comportament de les poblacions que podrien veure's afectades pels parcs a causa de les circumstàncies anteriors i, per tant, les dificultats de previsió de l'impacte concret d'aquests parcs sobre els voltors, la línia d'actuació més adequada seria la següent:  
Instal·lar tots els aerogeneradors previstos als parcs de Rajola i Mazorral, però condicionar-ne l'entrada en funcionament al resultat dels estudis i actuacions següents:  
- Continuació amb l'estudi de comportament d'aus carronyeres amb la mateixa metodologia seguida fins a la data i per un període mínim de 6 mesos, utilitzant la metodologia comuna establida per aquesta Conselleria i en particular les alçàries de risc.  
- Posada en funcionament regular d'un menjador de voltors que permeta garantir l'alimentació i concentració dels voltors fora de les zones de risc. L'empresa haurà d'aportar garanties de manteniment a llarg termini d'aquestes aportacions (acord de col·laboració amb l'Ajuntament o propietari del terreny i amb l'empresa encarregada de la recollida de restes càrnies a Castelló, permís de la Conselleria d'Agricultura, etc.).  
Finalment, atés que l'empresa promotora va utilitzar unes alçàries de risc no acords amb la metodologia comuna establida per aquesta Conselleria per a l'avaluació del risc d'aerogernadors en època prenupcial i atés que és previsible un retard de sis mesos en l'entrada en funcionament d'aquests parcs resultaria interessant que es repetira l'estudi dels passos prenupcials durant la pròxima temporada (almenys en els mesos de març, abril i maig).   
Consideracions ambientals   
- Respecte de les modificacions dels accessos als suports o en la ubicació d'aquests.  
Es consideren viables, sense més comentaris, les modificacions dels suports 68 i 88, tal com queden plasmades en la documentació presentada els dies 25 de setembre i 10 de novembre de 2006, respectivament.  
Respecte als suports 30 i 31. Tal com s'ha indicat anteriorment l'accés per als suports 30 i 31 es va projectar des d'un camí que hi ha i que ha sigut tallat per l'execució del moviment de terres per a la construcció de l'aeròdrom AVIALSA T-35.   
A més, el replantejament sobre el terreny dels camins projectats dóna lloc a un moviment de terra considerable perquè el vessant pel qual discorre té un pendent bastant acusat i, en conseqüència, els impactes residuals seran notables.   
A fi de trobar una solució es va realitzar, el dia 1 de desembre de 2006, una visita de camp, per a estudiar sobre el terreny les possibilitats alternatives.  
En principi es va observar clarament que l'accés al suport 30 des del nord no sols és possible, sinó que presenta avantatges des del punt de vista ambiental i constructiu que el projectat des del suport 31. Així, el condicionament d'un accés des del suport 29 discorreria per un terreny amb pendent suau i encara que és lleugerament més llarg, a penes presenta dificultats constructives. Es va recórrer la totalitat del traçat marcant els punts clau, mitjançant GPS, per on el vial havia de discórrer.   
Evidentment l'accés al suport 31 s'ha de fer des del sud ja que ha sigut descartat l'accés des del suport 30. Segons el projecte aprovat presenta un moviment de terres considerable i requereix la reposició del camí tallat per l'obres de l'aeròdrom. Les possibles alternatives són:   
- Modificar l'accés de manera que partisca des del camí inferior que hi ha i que no ha sigut tallat per les obres de l'aeròdrom, la qual cosa comporta un notable increment de longitud.  
- Accedir aprofitant la superfície alterada per a efectuar l'obra de fábrica sobre el xicotet barranc que se situa a l'est de l'àrea del parc de maquinària de l'obres de la pista d'aterratge. La longitud de l'esmentat accés és aproximadament un 33% de la projectada i un 15% del que comportarien l'alternativa a).   
Com a conseqüència de tot l'anterior l'alternativa més adequada és la b.   
S'hi adjunta ortofoto a escala 1:5.000 (annex1) amb el traçat aprovat i amb les diferents alternatives estudiades.  
- Respecte a l'alçada de les mesures cautelars establides sobre l'execució de les obres dels parcs de Mazorral i Rajola, es considera factible sempre que es realitzen els estudis i s'hi apliquen les mesures correctores assenyalades pel Servei de Conservació de la Biodiversitat anteriorment exposat.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Resolució   
Primer  
1) Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, sense perjudici de les modificacions o condicionants que establisca la Conselleria de Cultura per a evitar l'afecció al patrimoni, les modificacions referents a la línia elèctrica d'evacuació que a continuació es detallen:   
1.1) Nou accés al suport 88, d'acord amb la documentació presentada el 25 de setembre de 2006 (informe mensual ordinari agost de 2006 del programa de vigilància ambiental).   
1.2) La reubicació i nou accés al suport 68, d'acord amb la documentació presentada el 10 de novembre de 2006 (informe mensual ordinari setembre de 2006 del programa de vigilància ambiental).   
1.3) L'accés al suport 30 s'haurà de realitzar de manera independent al 31 i des del nord (des del suport 29) d'acord amb el plànol adjunt (annex 2), ajustant el traçat en els punts clau a les coordenades mesurades en camp mitjançant GPS el dia 1 de desembre de 2006.   
1.4) L'accés al suport 31 s'haurà de realitzar d'acord amb l'alternativa b descrita en la part expositiva d'aquesta resolució, és a dir, condicionant l'àrea afectada per l'obra de fàbrica per a la protecció de capçalera del barranc, a la vora del parc de maquinària de l'aeròdrom AVIALSA T-35 i obrint un nou accés fins al punt d'ubicació del suport, tal com s'assenyala en l'ortofoto adjunta (annex 3). L'esmentat camí serà utilitzat per a l'execució de les obres d'instal·lació de la línia elèctrica, com també per a aquelles labors de manteniment que resulten necessàries.   
2) Alçar les mesures cautelars en relació amb l'execució de les obres establides sobre els parcs de Mazorral i Cerro Rajola en la Resolució de 27 de juliol de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural, i queda no obstant això, la posada en funcionament supeditada al compliment dels condicionants següents:  
2.1) Ampliació de l'estudi de comportament d'aus carronyeres amb la metodologia utilitzada fins a la data (que s'ajusta a l'establida per aquesta Conselleria) durant 6 mesos, sense perjudici de la presa de dades respecte de qualsevol tipus d'aus i en especial dels passos migratoris prenupcials de la pròxima temporada (almenys durant els mesos de març, abril i maig de 2007, a fi de:  
- Determinar la relació entre el funcionament dels menjadors de voltors preexistents pròxims a la zona 6 i el trànsit de voltors en aquesta, i realitzar els assajos d'aportacions (increment d'aportacions percentuals en cada mes) que permeten concretar el volum i la freqüència més adequats per a evitar o almenys minimitzar el trànsit de voltors per la zona.  
Basant-se en els resultats de l'estudi, s'haurà de detallar de quina manera es materialitza la mesura correctora que garantisca l'alimentació i concentració dels voltors fora de les zones de risc, és a dir, si es contribuirà al manteniment de menjadors preexistents o si s'opta per l'obertura d'un nou menjador.  
En ambdós casos l'empresa haurà d'aportar garanties de manteniment a llarg termini de les aportacions que s'hagen determinat en l'estudi (acord de col·laboració amb l'ajuntament o propietari del terreny i amb l'empresa encarregada de la recollida de restes càrnies a Castelló, permís de la Conselleria d'Agricultura).   
- Determinar les mesures correctores que s'han d'aplicar en la fase de funcionament dels parcs (ex. parades temporals) en el cas que puga determinar-se, basant-se en les dades de la totalitat dels estudis de seguiment realitzats, quina part del trànsit és imputable a la dispersió juvenil o a altres causes no lligades al funcionament dels menjadors pròxims.   
2.2) L'estudi de comportament d'aus carronyeres serà presentat, en tot cas, en finalitzar aquest per a la seua avaluació, i es poden presentar, si es considera convenient, informes, resultats provisionals o tràmits realitzats sobre els aspectes assenyalats en aquest.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 200, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.