Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9380, del 11-07-2022 (2022/6184)

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022 del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III, polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58, del terme municipal de Beneixama (Alacant). Expedient: (1518378) 57/1300-TBJ.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9380

Data del DOGV
:   11-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/6184


Data del document
:   05-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Beneixama
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022 del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III, polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58, del terme municipal de Beneixama (Alacant). Expedient: (1518378) 57/0042-OHD. [2022/6184]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 57/1233-ODC.  
Títol: Projecte construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III.  
Promotor: Comunitat de Regants Vall de Beneixama.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Beneixama.  
Localització: Polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58 de Beneixama.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
La Comunitat de Regants Vall de Beneixama promou un projecte de construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació d'aigua de reg.   
  
La futura bassa se situarà al terme municipal de Beneixama, concretament a la pedania del Salse, comarca de l'Alt Vinalopó, província d'Alacant, prop de la confluència del terme esmentat amb el de Biar i el de Banyeres de Mariola, al costat del riu Vinalopó, pròxima a altres dues basses (Salse I, Salse II). La ubicació de la bassa es distribueix en les parcel·les següents: del polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 55, 56, 57 i 58; i del polígon 5, parcel·les 41, 45 i 53. Amb una superfície total de 135.445 m2, dels quals, l'ocupació real de bassa, sense tindre en compte els camins i accessos, és de 71.629 m2.  
L'objecte del projecte és la implantació d'una bassa de regulació d'aigua de reg, que disposarà d'una caseta de vàlvules i una galeria visitable a través del dic, per on circularan les conduccions d'entrada i eixida, així com la valvuleria per a la regulació dels cabals.  
L'extensió de cultius amb dret a reg de la comunitat de regants és de 1.200 hectàrees i el consum d'aigua de reg oscil·la al voltant de 4.500.000 m3 l'any, amb un consum en el període estival d'1.500.000 m3. Actualment el volum d'emmagatzematge d'aigua de reg de la comunitat de regants és de 811.500 m3. Una vegada posada en funcionament la nova bassa l'emmagatzematge total serà d'1.355.287 m3, necessari per a assegurar el subministrament en els períodes més desfavorables.  
  
A part d'assegurar el subministrament en els períodes més desfavorables, el que es pretén és substituir l'extracció de l'aigua de les masses subterrànies per aigües superficials procedents de l'assut del riu Vinalopó. Actualment l'entrada es realitza per gravetat des de l'assut fins a la bassa Salse I, d'ací per vasos comunicants s'ompli la bassa Salse II fins a la cota 619,90 m sobre el nivell del mar i amb un equip de bombament s'ompli fins a la seua capacitat màxima. En el projecte hi ha previst comunicar mitjançant canonades de gravetat i impulsió la futura bassa Salse III amb les altres dues existents i substituir l'equip de bombament per un altre més eficient que preste servei a les dues basses Salse II i la futura Salse III i així poder omplir-les a la seua capacitat màxima.  
La construcció de la bassa suposa un moviment de terres considerable, que generarà un excedent de terres amb un volum de 499.378 m³. Per a gestionar aquest excedent de terres la comunitat de regants compta amb el compromís de transport a pedrera pròxima de 270.000 m3, i la resta hi ha previst depositar-los temporalment en parcel·les pròximes, llogades durant un període de 10 anys. Aquest és el temps que la comunitat de regants té per a retirar-los o aprofitar-los en l'execució d'altres obres pròximes.  
S'executarà un camí situat a l'oest de la bassa Salse III, entre les basses Salse II i Salse III i la finalitat del qual és mantindre el pas existent entre les dues parcel·les. S'executarà amb una capa de 20 cm de saorra artificial, i la rasant quedarà al nivell del terreny natural.  
S'ha projectat una bassa de materials solts, homogènia, parcialment excavada. La bassa serà executada amb els materials procedents de l'excavació del vas. Té una planta sensiblement rectangular, amb un sobreeixidor de llavi fix i paret gruixuda projectat en canal rectangular. La cota d'abocador se situa en 628,20 metres sobre el nivell del mar. Per a la construcció dels talussos de la bassa s'ha projectat els talussos interiors amb un pendent de 2,5H/1V i els talussos exteriors amb un pendent de 1,5H/1V en terraplé i 1,0H/1V en desmunt.  
  
El camí de coronació de la bassa se situa en una cota de 629,00 metres sobre el nivell del mar, el seu disseny s'ha previst amb un ferm de saorra artificial de grossària compresa entre 25 i 35 cm, de manera que tinga un pendent transversal del 2 per cent cap a l'exterior. La seua amplària serà de 6,00 metres, suficient per a poder circular amb maquinària sobre la coronació i dur a terme les tasques de construcció i manteniment.  
El sistema de drenatge, com a element de seguretat, està compost per un drenatge perimetral format per canonades de PVC ranurat 160 mm de diàmetre, amb registre de drenatge independent i sectoritzat en 6 zones diferents per a localitzar possibles avaries, i un dren ximenera en aquells trams del dic amb altura superior a 5 metres per a evitar, en cas de filtracions d'aigua, el col·lapse del dic principal.  
La impermeabilització del vas de la bassa està composta d'una superfície de pendent homogeni i totalment llis, al qual es col·loca una làmina de geotèxtil de 500 g/m2 de polipropilé no teixit de filament continu. Per damunt del geotèxtil s'instal·larà una làmina impermeabilitzant de PEAD de 2 mm de grossària, instal·lada mitjançant doble soldadura. La làmina de PEAD s'ancorarà en la coronació al cércol perimetral de formigó de 40x70 cm, amb un resguard mínim d'1,20 cm per a evitar que els dies de vent l'onatge de la bassa provoque l'eixida d'aigua per desbordament d'aquesta.  
El sistema de canonades de la bassa està format per canonades de PEAD 100 PN6 de diferents diàmetres; Una canonada d'entrada d'aigua per gravetat de 630 mm de diàmetre; Una canonada d'entrada d'aigua per impulsió de 400 mm de diàmetre; Una canonada d'eixida d'aigua de 630 mm de diàmetre; Una canonada de desguàs d'emergència de 630 mm, que en cas d'emergència funcionaria amb l'altra canonada d'entrada, que permetria el buidatge de la bassa en 40,57 hores al riu Vinalopó.   
La bassa tindrà un doble tancament: un exterior de 2,50 metres situat a peu de talús, i un altre interior sobre el muret de coronació de 60x40 cm d'1 m d'altura. Els dos tancaments estaran formats per pals tubulars d'acer de 50 mm de diàmetre i malla metàl·lica de simple torsió.   
  
Tramitació administrativa  
Actuacions prèvies.  
En data 24 d'octubre de 2017, l'òrgan substantiu (Ajuntament de Beneixama) va remetre a aquest òrgan ambiental la sol·licitud del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, i va adjuntar-hi el document d'inici del projecte de construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III. En data 3 de maig de 2018, aquest òrgan ambiental va remetre a l'òrgan substantiu i al promotor (SAT aguas de Pinoso) l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 18.05.2020, l'òrgan substantiu va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. A aquesta s'adjunta:  
Projecte tècnic complet datat el març 2019. El projecte conté, entre altres annexos, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística, l'estudi d'inundabilitat i el pla d'emergència.  
  
Informe tècnic amb el resultat de l'exposició pública.   
D'acord amb l'informe tècnic, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8699, de data 17 de desembre 2019. Així mateix, es va publicar un anunci en la web municipal. Durant el termini d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació. De les consultes efectuades es va rebre informe dels organismes següents:  
En data 5 de desembre de 2019, el Servei de Planificació de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències informa que existeix risc d'incendi per la proximitat a la zona forestal del riu Vinalopó, menys de 100 m, i el risc sísmic de la zona d'actuació amb una acceleració sísmica de 0,07 g, i que ha d'assumir totes les mesures establides a aquest efecte en l'NCSR-02.  
En data 2 de març de 2018, el Servei de Vida Silvestre informa que no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, si es garanteix la instal·lació de rampes de salvament de la fauna i s'evita afectar l'entorn durant l'execució del projecte.  
El Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant, en data 16 de desembre de 2019, requereix l'esmena i millora de la documentació presentada, atés que no s'inclouen les parcel·les 41, 45 i 53, del polígon 5 en l'estudi d'impacte ambiental. Posteriorment, s'han inclòs les parcel·les en l'EIA.   
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 19 de febrer de 2020, n'emet informe favorable amb subjecció a la condició que es realitze una prospecció arqueològica amb recollida total de béns mobles i seguiment dels moviments de terres que van poder afectar-la, i excavar els béns immobles si es localitzaren en aquest seguiment, en les parcel·les 48, 49 i 54 del polígon 4.  
  
En data 17 de gener de 2020, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica n'emet un informe favorable, sempre que l'actuació siga compatible amb el planejament municipal vigent. La bassa ha d'inscriure's en el Registre de basses de reg de la Comunitat Valenciana.   
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en data 14 de desembre de 2021, n'emet informe favorable; es considera que el disseny de la bassa és conforme als criteris de seguretat de basses del servei de regadius i s'ajusta a les recomanacions i pràctiques habituals per a aquesta classe de basses; tot i això es recomana la realització d'un assaig VATEN per a comprovar el bon estat de la geomembrana abans de l'ompliment.  
En data 4 de setembre de 2019, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza la construcció de la bassa amb capacitat màxima de 0.566 Hm3 i autoritza l'anivellament i moviments de terres en la zona de policia del riu Vinalopó, amb l'execució d'apilaments per al material sobrant d'obres de 321.920 m3, limitant a dos metres l'altura dels apilaments en zona de policia i a 4,9 metres l'altura dels apilaments fora de la zona de policia. Tot condicionat al fet que els treballs siguen supervisats pel Servei de Policia d'Aigües i Llits Públics, i limita el termini d'execució a 15 mesos i respectant al llarg del marge, que ha de quedar apte i practicable, la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el Reglament del domini públic hidràulic. També s'autoritza l'apilament del material sobrant condicionat a la supervisió pel Servei de Policia d'Aigües i Llits Públics.  
  
En data 28 de juliol de 2021, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge n'emet informe desfavorable perquè les mesures d'integració paisatgística proposades en l'EIP són insuficients per a garantir la integració en el paisatge. Per tant, s'establiran mesures d'integració paisatgística concretes i efectives per a la correcta integració d'aquesta actuació en el paisatge, conforme a l'apartat g) de l'annex II de la LOTUP.   
  
En data 16.03.2022, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, n'emet informe favorable, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística indicades en l'informe.   
En data 9 de novembre, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge aprova l'estudi d'inundabilitat per considerar complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
En data 2 de desembre de 2021, l'Ajuntament de Beneixama emet certificat de compatibilitat urbanística en què informa que els terrenys on es pretén construir el tercer embassament regulador són de naturalesa rústica i segons les NS vigents es tracta de sòl no urbanitzable comú.  
  
En data 14 de desembre de 2021, el Servei de Regadius considera que el disseny de la bassa és conforme als criteris de seguretat de basses del servei de Regadius i s'ajusta a les recomanacions i pràctiques habituals per a aquesta classe de bassa. Recomana la realització d'un assaig VATEN per a comprovar el bon estat de la geomembrana abans de l'ompliment.  
  
Consideracions ambientals  
La zona d'actuació on s'ha projectat la bassa i la resta de les actuacions associades a la seua construcció es troba a la pedania del Salse, al polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57 i 58 del terme municipal de Beneixama, a la comarca de l'Alt Vinalopó de la província d'Alacant. Es troba en la conca agrícola del Vinalopó, a una distància mínima de 54 metres del marge esquerre del riu Vinalopó. La zona afectada està formada per àrees de cultiu de cereal i en els marges hi havia ametlers i oliveres, cultius dels quals encara hi ha indicis com ara soques amb rebrots. En les parcel·les on se situarà la bassa, el sòl és no urbanitzable comú (agrícola).  
La hidrologia de la zona es caracteritza per la presència de multitud de llits d'aigua de caràcter temporal, entre els quals destaca el riu Vinalopó i els tributaris següents: el barranc Fondo, el barranc de les Coves i el barranc del Pou de la Neu. El riu Vinalopó recorre la part sud de l'actuació.   
Els espais protegits de la Xarxa Natura es troben allunyats de la zona d'actuació, per la qual cosa no es preveu que les actuacions comporten una repercussió negativa sobre aquestes àrees.  
En les parcel·les 39, 41 i 45 del polígon 4, destinades a l'apilament temporal de terres sobrants es localitza la via pecuària de la Sendera de Banyeres de Mariola i Beneixama (10 metres d'amplària legal) i la via pecuària Corriol de Banyeres (20 metres d'amplària legal).  
Les parcel·les on s'ha projectat la bassa i les que han sigut arrendades per a albergar temporalment els apilaments d'excedents d'excavació es localitzen, en part, dins dels límits estimats (500 metres d'amplària) del corredor ecològic del riu Vinalopó. En aquesta zona, el llit del riu Vinalopó està uns quants metres per davall de la cota de les parcel·les afectades. Aquesta situació produeix una diferenciació pronunciada entre dos ambients: un de caràcter agrícola i un altre corresponent al llit mateix i als vessants que l'envolten.  
L'entorn de les parcel·les es troba profundament transformat per la presència de les dues basses existents i elements accessoris, per la qual cosa la qualitat del paisatge és baixa.  
Les espècies herbàcies i arbustives pròpies de la zona són: el llistó (Brachypodium retusum), la lleterola vera (Euphorbia characias), el fenoll (Foeniculum vulgare), el ginebre (Juniperus oxycedrus), la ginesta (Retama sphaerocarpa), el romer (Rosmarinus officinalis), el gavarró (Rosa canina) i el timó (Thymus vulgaris). La vegetació de ribera del riu no està molt desenvolupada en les ribes del riu al seu pas pels voltants de la parcel·la, pel fet que el llit està sec bona part de l'any.   
  
Quant a la fauna, segons les visites realitzades l'octubre de 2018 pel projectista del projecte, no va ser detectada cap espècie d'interés, únicament van ser albirats tudons (Columba palumbus), garses (Pica pica) i especialment conills (Oryctolagus cuniculus), dels quals a més es van trobar també abundants caus en la rodalia al riu.  
  
S'han localitzat restes arqueològiques en les parcel·les 48, 49 i 54 del polígon 4. Per això s'imposen mesures en les parcel·les que seran objecte d'excavació per a la construcció de la bassa, més concretament en les parcel·les de la 38 a 42, 44 a 49, i 54 a 58 del polígon es realitzarà una prospecció arqueològica amb recollida de béns mobles i seguiment dels moviments de terres que puguen afectar-la.  
L'anàlisi d'alternatives per a la selecció de la cubicació òptima d'emmagatzematge d'aigua es realitza atenent els criteris de resolució del problema de falta d'emmagatzematge, avinguda generada en cas de trencament, estalvi energètic i d'emissions de CO2, afectacions a l'entorn i operativitat i versatilitat del disseny. L'alternativa més adequada és la que redueix el dèficit d'emmagatzematge entre un 45 i un 55%, que suposa un volum entre 469.000 m3 i 573.000 m3.  
La ubicació més adequada és la que hi ha al costat de les altres dues basses, que és la més pròxima a les conduccions d'ompliment i buidatge existents, a més de ser la més pròxima a un llit natural de gran capacitat, que presenta una orografia i fisiografia acceptables i una relació longitud/amplària adequada, per la qual cosa la ubicació obtinguda és la més segura i alhora és una de les solucions més econòmiques.  
Una vegada determinada la ubicació òptima per a la construcció de la bassa, es realitza l'anàlisi d'alternatives de la cota de coronació òptima. Els criteris avaluables considerats són: Els excedents de terres; L'existència d'un punt d'abocament; Avinguda generada en cas de trencament; Viabilitat del desguàs d'emergència; Altura del talús; Operativitat del sistema d'ompliment. L'alternativa més adequada segons els criteris exposats és aquella amb la cota de coronació a 629 metres sobre el nivell del mar.  
De l'anàlisi de les alternatives d'altura de talussos es desprén que la solució més adequada compta amb un excedent de terres de 499.378,1 m3. Hi ha un compromís d'una explotació minera pròxima de recollir 270.000 m3 d'excedent de terres per al seu aprofitament. L'excedent de terres restant 229.378,1 m3 s'apilarà temporalment entorn de la bassa projectada. Els condicionants imposats a aquests apilaments són: No interferència amb els fluxos d'aigua; No afectació a les línies elèctriques; Utilització de parcel·les amb major superfície disponible. L'alternativa triada distribueix els apilaments en les parcel·les 39, 41 i 45, que no superen en cap cas els 4,90 metres d'altura.  
En la fase de replanteig s'abalisarà la zona d'afectació d'obres, les obres d'accés i ocupació temporal, així com les zones on existisquen elements del patrimoni cultural. També es realitzarà un abalisament en la servitud de pas d'aigua per a limitar els impactes sobre la xarxa hidrogràfica.  
Prèviament a l'inici dels desbrossaments i dels moviments de terres, es farà un abalisament de qualsevol formació o element vegetal sensible. Es farà una prospecció botànica per a assegurar que no existeixen espècies prioritàries i una altra prospecció amb la finalitat de determinar si existeixen pels voltants nidificacions d'espècies de fauna amenaçades. També es farà un abalisament de les vies pecuàries existents i entorn de les parcel·les destinades als apilaments temporals.  
En la fase de desbrossament de la bassa es vigilarà que no hi ha cap classe d'afectació evitable sobre la vegetació, es valora com un impacte negatiu, de magnitud mitjana per l'escassa rellevància de les formacions afectades, parcialment reversible, d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures correctores. En la fase de funcionament, no es preveu afectació sobre la vegetació i hàbitats de la zona, excepte l'impacte residual corresponent a la reducció de la superfície ocupada per aquestes formacions vegetals, corresponents al vas de la bassa, impacte que es considera compatible.  
La instal·lació de la bassa produirà un efecte barrera per a la circulació de mamífers, que hauran de modificar els seus hàbits de trànsit. Durant la fase de construcció, l'impacte s'estima com a moderat, per tractar-se d'un procés de magnitud mitjana que requereix mesures preventives, i durant la fase de funcionament l'impacte s'estima també com a moderat, per tractar-se d'un procés de magnitud mitjana que requereix mesures preventives i correctores.  
La geomorfologia i orografia de la bassa tindrà una afectació intensa durant les obres, el relleu resultant després de l'actuació quedarà el més integrat possible. Es valora l'impacte en la fase de construcció com a negatiu, de magnitud mitjana alta, persistència temporal (apilaments temporals) i permanent (terrenys excavats i terraplens), d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures correctores com la restauració i revegetació de talussos amb espècies autòctones. L'impacte es qualifica de moderat.  
L'impacte sobre la xarxa hidrològica superficial es valora com a moderat, per ser negatiu, de magnitud baixa, reversible en la seua major part, d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures preventives i correctores. La principal mesura protectora per a evitar l'afectació a llits, terbolesa de les aigües i la seua contaminació per abocaments durant la fase de construcció, serà una correcta gestió dels residus de l'obra, a més s'abalisaran els barrancs per a mantindre el pas d'aigua i s'executaran cunetes provisionals de drenatge perimetral de la bassa per a evitar els escolaments i els arrossegaments de terres en la zona d'obres.   
En la qualitat d'aigües superficials es considera que durant la construcció l'impacte serà moderat, ja que és un efecte temporal, reversible i no es preveu una magnitud important, però que requereix mesures preventives i correctores específiques. En la fase de funcionament, una vegada revegetades les superfícies afectades per les obres, no es produirà una modificació significativa respecte a la situació actual, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.  
La filtració de substàncies contaminants, si no són controlades, seria molt efectiva i podria significar un impacte alt en la qualitat de les aigües subterrànies. Existeixen aigües subterrànies en condicions de potabilitat per a usos urbans. Com a mesura de protecció es construiran basses impermealitzades per a situar el formigó sobrant, també s'habilitaran zones de retenció de contaminants. Es realitzarà una gestió de residus d'acord amb la legislació vigent.  
La bassa es troba a menys de 500 metres de terreny forestal estratègic. Es considera que aquesta afectació és no significativa, ja que no es troba en cap cas sobre terreny forestal. En tot cas s'ha de complir el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants (decret 7/2004). Les vies pecuàries es podrien veure afectades per les actuacions previstes, encara que s'han dissenyat els apilaments de manera que no s'afecten aquestes i a més seran abalisades respectant la seua amplària real i un perímetre de seguretat. En conseqüència, el resultat és compatible.  
  
Durant les obres s'assegurarà la permeabilitat transversal i longitudinal del territori, per a garantir en tot moment el pas de persones, vehicles, maquinària agrícola i de bestiar pels camins públics o amb servituds de pas. Tots els desviaments provisionals estaran degudament senyalitzats. Es realitzarà un seguiment arqueològic durant la remoció dels primers metres de la superfície de les zones on s'ha projectat la bassa, la seua funció serà supervisar els moviments de terra per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques desconegudes i per a vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades.  
  
Els principals efectes en la qualitat atmosfèrica es produiran durant la fase de construcció, fonamentalment per l'emissió de partícules a l'atmosfera derivades del moviment de terres, augment dels nivells sonors, impactes que es consideren moderats. Com a mesures de protecció, no es realitzaran obres durant el període nocturn, els camions tindran limitada la velocitat a 30 km/h, la qual cosa redueix l'afectació per soroll i per pols, la maquinària comptarà amb silenciadors homologats, adequat manteniment de la maquinària d'obres, reg de vials en accessos no asfaltats. S'ha de tindre en compte la circulació de vehicles pesants amb una adequada senyalització per a evitar el risc d'accidents i molèsties.   
  
Els residus no reutilitzables en obra hauran de ser tractats segons la seua naturalesa d'acord amb la normativa vigent i entregats a gestor autoritzat per a cada tipus de residu. Es disposaran àrees per a parcs de maquinària, instal·lacions auxiliars, serveis de personal, magatzems, oficines i àrees d'apilament de materials. Les aigües residuals procedents de les instal·lacions auxiliars i de les operacions de neteja i manteniment seran recollides per a la seua depuració o transport a zona de tractament, segons corresponga. La proposta d'ubicacions serà supervisada prèviament a l'inici de les obres per la direcció d'obra i l'equip de vigilància ambiental.  
Durant la fase d'obres es produirà un augment del risc d'erosió, que passaria a ser un impacte mitjà-alt, temporal i reversible. S'adoptaran mesures protectores i correctores, com l'execució de cunetes i canalitzacions provisionals per a evitar l'escolament i arrossegament de materials solts en període de pluges torrencials, per la qual cosa es considera un efecte moderat. Per a controlar l'erosió de tots els talussos i zones d'apilament d'excedents de terres es revegetaran segons el pla de restauració previst en l'estudi d'integració paisatgística. Com que es tracta d'una zona de cultius bastant plana, la conca de visualització de la bassa és bastant àmplia, que abasta una gran superfície dins dels límits imposats pel llindar de 3.000 metres des del contorn de la bassa. Hi ha previst la revegetació dels talussos de la bassa, que seran de terres en una zona de cultiu, per la qual cosa la bassa es trobarà integrada paisatgísticament.  
  
El programa de restauració ambiental i paisatgística té com a objectiu protegir i conservar el sòl afectat per les obres i les noves superfícies generades per a evitar processos erosius, restaurar les zones afectades amb caràcter temporal, recuperar i millorar la coberta vegetal autòctona i contribuir a la millora i integració ambiental i paisatgística de les obres, i protegir les riberes i vessants del llit del riu Vinalopó, com a compensació per l'afectació al connector biològic. S'actuarà en les següents tipologies d'unitats d'actuació, les característiques de les quals exigeixen tractaments específics diferenciats:  
Talussos de la bassa: estesa de terra vegetal prèviament apilada, en una capa d'almenys 0,3 m, hidrosembra. Es realitzaran plantacions puntuals en les zones baixes dels talussos, amb l'objectiu de fixar aquestes zones enfront de possibles fenòmens erosius. La lamina PEAD d'impermeabilització dels talussos interns de color similar al terreny existent (alber).  
Zones d'apilaments temporals: es deixarà una plataforma plana, de manera que es reduïsca l'escolament superficial, s'afavorisca la implantació d'una coberta vegetal i es reduïsquen els fenòmens erosius. L'altura dels apilaments no superarà els 4,90 m d'altura i en cap cas l'altura de la bassa.  
Superfícies afectades per instal·lacions auxiliars, apilaments i altres zones d'ocupació temporal: Escarificació per a la seua descompactació en el cas de zones del parc de maquinària, estesa de capa vegetal i sembra. Plantació de certes espècies, tant arbòries com arbustives, amb la finalitat d'establir una coberta vegetal i una restauració paisatgística.  
  
La caseta de vàlvules i elements auxiliars es realitzaran amb acabats de gamma cromàtica present en l'entorn.  
Riberes i vessants del llit del riu Vinalopó i altres àrees naturals dins del corredor biològic: Sembra i plantacions per a reforçar la vegetació d'aquestes superfícies.  
Per a l'elecció definitiva d'espècies, s'ha partit de la vegetació potencial i real de la zona, una sèrie d'espècies autòctones adaptades a les condicions climàtiques de la zona. S'han considerat únicament les espècies herbàcies i llenyoses baixes, ja que les condicions extremes del medi dificulten molt una restauració amb espècies arbustives o arbòries. Les espècies triades per a la restauració són: Lygeum spartum, Brachypodium ramosum, Brachypodium distachyon, Stipa tenacissima, Helianthemum Rubellum, Teucrium capitatum, espècies adaptades a les característiques de clima i sòl existent.  
S'ha realitzat una anàlisi per a determinar les acceleracions sísmiques bàsica i de càlcul, juntament amb l'espectre elàstic del terreny per a complir amb les especificacions de la normativa de construcció sismoresistent: part general i edificació (NCSR'02).  
Els efectes sobre el canvi climàtic en la construcció i explotació de la nova bassa, tenint en compte l'estalvi dels bombaments de l'aqüífer i la renovació de l'equip de bombament, suposarà un impacte positiu quant a les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle.  
En la fase de funcionament, amb la finalitat de limitar l'accés de fauna de grandària mitjana i gran a les instal·lacions de la bassa amb la seua possible caiguda, s'ha dissenyat un doble tancat: un envoltant totes les instal·lacions i un altre envoltant la bassa en la mateixa coronació. Com a elements de seguretat per a facilitar l'eixida de persones o animals que puguen caure accidentalment a la bassa s'instal·laran als cantons de la bassa i al centre dels talussos, estructures que permeten la fugida d'animals, compostes per bandes de geomembrana estructurada PEAD dissenyada amb tacs cònics.  
Les obres projectades contribuiran a millorar les condicions economicosocials, modernitzant el sistema de reg i garantint l'aigua de reg en períodes estivals. Contribuirà a la reducció d'aigua provinent dels pous i millor aprofitament de l'aigua provinent d'un assut al riu Vinalopó. Un dels principals efectes positius generats per l'actuació és que els agricultors disposaran d'aigua de reg i evitaran que els cultius patisquen la severitat de les sequeres estivals.  
  
Respecte als annexos continguts en la documentació tècnica del projecte, es destaca el següent:  
Estudi geològic-geotècnic: Es destaca que hi ha un material de rebliment classificat segons el PG3, com a sòl tolerable. Els coeficients de seguretat davant d'enfonsament, assentaments i lliscament són superiors als mínims exigits, per la qual cosa la conclusió de l'anàlisi d'estabilitat efectuada determina que els dics de l'embassament són estables en les condicions de projecte.  
Estudi d'inundabilitat: Cal destacar que les afectacions derivades del trencament de la bassa Salse III, siga de manera independent o encadenada amb les altres dues basses existents, no genera afectacions de rellevància atés que únicament arriba a elements que, per si mateixos, es troben en zona inundable a causa de l'orografia. Els danys generats són limitats perquè l'avinguda aconsegueix amb poca magnitud la gran majoria d'aquests elements, que es classifiquen com a danys lleus. El risc d'inundació, aplicant la metodologia del PATRICOVA, és molt baix. La conclusió de l'estudi d'inundabilitat, com a circumstància que pot ocasionar efectes negatius sobre l'ésser humà i els béns materials, és que la construcció de la bassa i els elements associats no modifiquen el risc existent d'inundació ni hi ha increment de la perillositat en el cas de trencament de la bassa. L'estudi d'inundabilitat va ser considerat amb caràcter favorable per l'òrgan competent en atenció al compliment de les diferents normatives de seguretat de preses i embassaments i, a causa d'això, al baix risc calculat.  
Classificació de la bassa en funció del seu risc potencial: Segons l'estudi d'inundabilitat, un hipotètic trencament de la bassa podria provocar una afectació greu sobre els habitatges aïllats existents. Per això, segons la guia tècnica de classificació de preses en funció del risc potencial, es proposa que la classificació de la bassa siga classificació A.   
Pla d'emergència: El pla es redacta perquè la bassa Salse III està classificada com a categoria A. Com es pot comprovar en el pla d'emergència, es produeixen 81 afectacions, si bé els danys causats en la gran majoria d'aquestes són lleus, ja que es troben en zones inundables del riu Vinalopó, per la qual cosa, en desbordar-se, l'ona d'avinguda les afectaria amb calats reduïts. A més, en la primera mitja hora des del trencament, l'aigua afectaria camps de cultiu i no vies de comunicació fins passades hora i mitja, de manera que, en cas de produir-se el trencament de la bassa, seria possible advertir la població abans que es produïra aquesta afectació.  
Els efectes previstos per la realització del projecte poden generar impactes moderats sobre els quals és factible l'aplicació de mesures preventives i correctores. L'estudi d'impacte ambiental fa una proposició de mesures en què es tenen en compte tots els aspectes possibles i en totes les fases de projecte. La proposta realitzada es considera adequada per a corregir, disminuir i compensar els efectes que la realització de l'obra causarà sobre el medi ambient.  
El programa de vigilància ambiental té com a objectiu principal comprovar l'eficàcia de les mesures correctores, així com determinar l'impacte real de les actuacions mitjançant la realització de controls periòdics en la fase de funcionament, i l'emissió d'informes durant les fases de construcció, i de controls periòdics en la fase de funcionament, durant el període de garantia d'obres i l'any posterior. Per a previndre els possibles efectes negatius en cas de trencament de la bassa, es realitzarà un control setmanal de l'eixida de les canonades de drenatge i dren ximenera, per a detectar possibles trencaments de la làmina. El programa de vigilància i seguiment ambiental es redacta en compliment de la legislació vigent d'impacte ambiental.  
A causa de l'impacte permanent en el paisatge que causa l'abandó d'aquesta classe d'infraestructures, és convenient que, si en algun moment l'embassament deixa de tindre ús, es retiren els elements artificials d'impermeabilització i es reòmpliga el buit generat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'annex I.8 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, en concordança amb l'article 7.1 de la llei 21/2013 de 9 de desembre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació d'aigües per al reg bassa Salse III, promogut per la Comunitat de Regants Vall de Beneixama a Beneixama, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Es farà un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques no catalogades, i vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades. Es farà una prospecció arqueològica amb recollida total de béns mobles i un seguiment dels moviments de terres que puguen afectar-la, i es procedirà a l'excavació dels béns immobles si es localitzen en aquest seguiment.  
2. Resulta d'aplicació el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3. Amb la finalitat de previndre mortaldat d'ocells, el clos de la bassa haurà de senyalitzar-se i hauran d'habilitar-se a l'interior del vas dispositius específics que permeten la seua eixida.  
4. Atés que la bassa és de categoria A segons la guia tècnica de classificació de preses en funció del risc potencial, serà condició per a la posada en explotació de la bassa l'aprovació prèvia i adequada implantació de les corresponents normes d'explotació, pla d'emergències i el nomenament d'un director d'explotació de la bassa.  
  
5. Es restauraran els talussos i desmunts generats en la construcció de la bassa, i se'n farà una vigilància ambiental durant 10 anys. En aquest temps es vigilarà l'erosió produïda, la revegetació del terreny i les mesures de correcció que s'establisquen en cas d'aparició d'impactes no previstos, i se supervisarà que els materials apilats es vagen retirant conforme al termini establit de 10 anys i de manera que no es produïsquen afectacions sobre els elements vegetals i culturals.  
  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Haurà d'incloure el registre documentat dels excedents de terra que es generaran i les seues zones de depòsit. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.   
7. En la fase d'abandó, amb la finalitat que els efectes ambientals de la bassa no siguen permanents, es procedirà a la demolició de les infraestructures inservibles, a la retirada dels elements d'impermeabilització de la bassa per un gestor autoritzat, a la neteja de l'àrea, restauració i revegetació de la zona  
8. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
   
València, 5 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»