Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3512, del 08-06-1999 (1999/5095)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 1999, del director general d'Investigació, Desenvolupament Tecnològic i Sanitat Vegetal, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/1999/05/14/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3512

Data del DOGV
:   08-06-1999

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1999/5095


Data del document
:   14-05-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * vinya
    * viticultura
    * agricultura biològica
    * tècnica de cultiu
    * legislació

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 1999, del director general d'Investigació, Desenvolupament Tecnològic i Sanitat Vegetal, per la qual s'estableixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [1999/M5095]
  
Segons l'article 2 de l'Ordre de 23 de maig de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació, per la qual es desplega el Decret 121/1995, de 19 de juny, resolc:
  
Establir les normes i prohibicions que s'han de complir, així com les recomanacions per al conreu de vinya i l'elaboració de raïm, tant per a vinificació com per a raïm de taula, obtinguts sota la denominació de producció integrada, que a continuació s'especifiquen,
  
Pràctica: preparació del terreny
  
Norma estricta o prohibició
  
Eliminar les restes procedents de cultius anteriors.
  
Queda prohibida la desinfecció química del terreny.
  
En plantacions a terrenys que anteriorment hagen tingut vinya caldrà deixar un període d'un any sense cultivar vinya, període que serà com a mínim de quatre anys si s'han observat atacs de fongs del sòl, nematodes o altres paràsits del sòl, abans d'establir-ne una nova plantació.
  
Recomanació
  
En plantacions sobre terreny que anteriorment haja tingut vinya convindria, en general, deixar un període de sis anys sense cultivar vinya, abans d'establir-ne una nova plantació.
  
En el període establit prèviament a la plantació serà aconsellable el cultiu d'algun cereal o lleguminosa.
  
Cal efectuar una aportació de matèria orgànica i adobament de fons segons les dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.
  
Pràctica: plantació
  
Norma estricta o prohibició
  
En noves plantacions, el material vegetal utilitzat haurà de procedir de productors oficialment autoritzats, certificat i amb passaport fitosanitari.
  
Totes les parcel·les que s'acolliran al programa de producció integrada hauran de complir els requisits legals a l'efecte d'autorització de plantació de vinya.
  
La disposició de les files dels ceps serà la que minimitze l'erosió del terreny.
  
Està prohibit cultivar de peu directe. El patró emprat s'haurà d'adaptar a les condicions edàfiques i climàtiques de la parcel·la i també de la varietat utilitzada (consulteu l'annex I). Serà preceptiu realitzar una anàlisi del sòl i triar el patró més adequat tenint en compte el contingut en calcària activa, textura, resistència a la sequera, humitat, salinitat, etcètera (consulteu l'annex I), i l'afinitat amb la varietat a establir
  
Les varietats triades en vinyes de vinificació emparades per denominacions d'origen s'hauran d'ajustar a allò reglamentat per a la denominació corresponent, de la mateixa manera que el raïm de taula embutxacat del Vinalopó.
  
En parcel·les ja establides en el moment de la seua incorporació a la producció integrada es realitzarà una avaluació de la incidència de virosi. La manifestació de símptomes d'aquestes malalties en més del 25% dels ceps exclourà la plantació de la producció integrada.
  
No es poden tenir altres cultius associats al de la vinya en parcel·les dins del programa de producció integrada.
  
Queda prohibit posar més de 2.900 ceps/ha en raïm de vinificació, i 3.000 en raïm de taula.
  
La distància entre files no serà menor de 2,5 m, i entre ceps d'1,25 m.
  
Recomanació
  
Nombre de ceps per ha (d'acord amb la pluviometria o disponibilitat hídrica de cada zona).
  
Raïm de vinificació:
  
En general 1.500-1600
  
D.O. València 7.997-1.814
  
D.O. Utiel Requena 8.291-5.605
  
D.O. Alacant 9.560-4.134
  
Raïm de taula 1.712-1.484
  
En raïm de taula, d'acord amb el suport utilitzat, la densitat de plantes per ha variarà des de 1.200 a 3.000.
  
Disposició:
  
Formes recolzades en marcs rectangulars:
  
Distància entre files: 2,5 - 3 m
  
Distància entre ceps: 1,25 - 2 m
  
L'orientació de les formacions emparrades hauria de ser N-S o NW-SE sempre que siga possible.
  
La zona d'unió patró-empelt ha de quedar sobre la superfície del sòl.
  
Pràctica: reg
  
Norma estricta o prohibició
  
En cas que es regue s'hauran d'utilitzar tècniques de reg que garantisquen una major eficiència en l'ús de l'aigua i l'optimització dels recursos hidràulics.
  
En vinyes de vinificació no s'hauran d'efectuar regs a partir del verol. En qualsevol cas, caldrà tenir en compte el que es preveu en els reglaments de les denominacions d'origen, si escau.
  
Recomanació
  
Es recomana no utilitzar aigües per a reg la conductivitat de les quals supere els 1,5 mS/cm, i en clorurs els 500 mg/l. S'aconsella la realització d'anàlisis d'aigua, almenys cada 2 anys en estiu.
  
El volum màxim anual utilitzat en reg no haurà de superar els 5.000 m3/ha i any en degoteig i 6.000 m3/ha i any en reg a manta en raïm de taula i en raïm de vi 1.500 i 1.700 m3/ha i any, respectivament.
  
Pràctica: fertilització
  
Norma estricta o prohibició
  
Es realitzaran anàlisis de sòl com a mínim cada cinc anys i sempre el primer any d'incorporació al programa de producció integrada, per conéixer les característiques i la composició en nutrients del sòl.
  
Es realitzaran anàlisis foliars almenys un cada tres anys. En el cas particular del raïm de taula, caldrà realitzar una anàlisi foliar a l'any quan s'aplica reg localitzat i una cada dos anys quan s'aplica reg a manta.
  
El programa d'adobament es confeccionarà d'acord amb els resultats de les anàlisis abans esmentades, tenint també en compte altres factors com ara composició de l'aigua de reg, varietat, rendiments, edat de la plantació, qualitat del fruit, comportament vegetatiu de la plantació, sistema de maneig i tipus de sòl.
  
Les quantitats de macronutrients (N-P-K) per ha i any no podran superar les assenyalades com a límit en l'annex II.
  
La quantitat total d'adobament N es fragmentarà al màxim possible des de la fi de l'estat fenològic (02) fins a l'inici del verol (81).
  
Cal descomptar el N aportat procedent de la matèria orgànica o de l'aigua de reg.
  
Els micronutrients, en cas que s'aporten, es duran a terme fonamentalment per via radicular. Es minimitzaran en la mesura del possible les aplicacions foliars, les quals tindran sempre una base justificada.
  
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un baix contingut en metalls pesats i altres productes tòxics, els quals han de correspondre a les exigències de les recomanacions oficials.
  
Recomanació
  
L'adobament nitrogenat s'ha de fragmentar en tres aportacions anuals.
  
Els nivells d'elements nutritius en fulles, en el període de quallat a verol, no han de trobar-se en nivells de fretura o d'excés (vegeu annex III).
  
Cal aportar almenys un 20% de les necessitats nitrogenades en forma de nitrogen orgànic, procedent de compost organomineral o de fems ben fets i amb garantia d'estar exempts d'agents patògens, en cas que s'aplique reg a manta.
  
Pràctica: fitoreguladors
  
Norma estricta o prohibició
  
Queda prohibit l'ús de fitoreguladors i similars. S'exclouen d'aquesta prohibició aquelles varietats en què en resulte imprescindible l'ús, com ara el tractament amb àcid gibberèl·lic en varietats apirenes i el clorur de clorocolina o similars en varietats amb problemes de quallat, o casos semblants, i sempre sota control tècnic.
  
Recomanació
  
L'adopció de faenes culturals que afavorisquen la qualitat de la producció, com ara la poda en verd, l'aclarida de penjolls, etc.
  
L'anellatge pot utilitzar-se per augmentar el tamany de baies.
  
Pràctica: poda
  
Norma estricta o prohibició
  
Les podes s'efectuaran anualment (en verd i en sec), ja que és fonamental per al cultiu de la vinya, perquè serveix per millorar la qualitat, evitar la producció anyívola, millorar l'eficàcia i reduir el consum de productes fitosanitaris i facilitar la recol·lecció dels fruits.
  
Recomanació
  
La poda es durà a terme amb un plantejament tècnic, tenint en compte els principis fonamentals que regeix aquesta pràctica, per maximitzar-ne l'eficàcia i la rendibilitat, i s'adaptarà a les exigències de cada varietat, a l'índex de fertilitat i a altres factors agronòmics.
  
S'aconsella triturar les restes de poda i incorporar-los al terreny. En caso que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties es retiraran del camp i es cremaran immediatament.
  
La poda es realitzarà en temps sec.
  
Pràctica: maneig del sòl i control de males herbes
  
Norma estricta o prohibició
  
Les faenes mecàniques seran principalment els mitjans de control de males herbes al sòl. La utilització d'herbicides es restringirà als usos següents:
  
- Vinyes emparrades o en reg per degoteig, en aplicacions localitzades en bandes de 60-70 cm.
  
- Vinyes amb rodals de males herbes de tipus perenne.
  
- Aplicacions a ribassos o límits de parcel·la.
  
L'elecció del producte que s'hi utilitzarà dependrà del tipus de males herbes que cal controlar i del seu estat de desenvolupament. Només es permeten els herbicides assenyalats en l'annex IV i en les condicions d'ús que s'hi especifiquen.
  
Recomanació
  
A les plantacions que disposen de coberta vegetal espontània durant els mesos de tardor i d'hivern, es recomana mantenir-la durant aquest període i suprimir-la al final de l'hivern.
  
Pràctica: plagues i malalties
  
Norma estricta o prohibició
  
Serà obligatori realitzar el seguiment del cicle biològic de les plagues i malalties i l'avaluació del risc com s'indica en l'annex V.
  
En el control de plagues i malalties, s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als mètodes químics.
  
El tractament químic haurà de respondre a una situació d'estimació poblacional de la plaga o malaltia justificada, i com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb aquesta finalitat, es consideraran els llindars recomanats en l'annex V.
  
Les matèries actives que cal utilitzar, detallades en l'annex V, han estat seleccionades d'acord amb criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna auxiliar, impacte ambiental, eficàcia i residus. S'indiquen amb R els productes recomanats, i amb T els tolerats.
  
Queda prohibida la utilització de matèries actives no especificades en l'annex V.
  
Es prohibeixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica.
  
El nivell de població de plaga previ a la realització de cada tractament s'haurà d'anotar en el llibre d'explotació.
  
S'efectuaran anàlisis per mostreig per comprovar que el contingut en residus en el producte final siga inferior al límit màxim legalment establit per a cada matèria activa.
  
Recomanació
  
Amb caràcter general, es recomana la disminució en la mesura del possible de l'àrea tractada, i també l'alternança de matèries actives amb diferent tipus d'activitat sobre el problema que cal controlar.
  
S'intentarà utilitzar els plaguicides en unes condicions que, en el producte final, el contingut en residus no supere el 50% del LMR legalment establit.
  
Pràctica: maquinària
  
Norma estricta o prohibició
  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobaments foliars, etcètera, haurà d'estar en l'estat de funcionament adequat, cosa que permetrà augmentar-ne l'eficàcia d'ús i, per tant, disminuirà l'efecte contaminador que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic.
  
Caldrà sotmetre la maquinària de polvorització en ús a una revisió cada tres anys per entitats autoritzades per la CAPA. Només en cas que l'equipament siga declarat apte podrà continuar emprant-se per als tractaments de lluita integrada, a l'efecte de la qual serà degudament identificat.
  
Quan s'utilitzaran polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, aquests hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.
  
El responsable dels tractaments haurà de posseir el carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.
  
No s'efectuaran tractaments en polvorització quan la velocitat del vent superarà els 25 km/h, ni en empolvoració quan superarà els 15 km/h.
  
Pràctica: recol·lecció
  
Norma estricta o prohibició
  
Caldrà recol·lectar els fruits en un estat de maduresa que permeta assolir les exigències de qualitat comercial en raïm de taula. Tant en raïm de taula com de vinificació acollits a denominació d'origen es respectaran les dates i condicions de recol·lecció estipulades en els reglaments corresponents.
  
Les condicions de collita de la fruita seran les adequades per disminuir els danys sobre aquesta.
  
No s'hi realitzarà recol·lecció de fruit mullat.
  
No s'hi admetran índexs de podridura superiors a un 10%, encara que en circumstàncies excepcionals, per a raïm de vinificació, se'n podria tolerar fins al 20%.
  
Està prohibit el transport de raïm en contenidors metàl·lics, no protegits amb pintures o llones de qualitat alimentària, tret que siguen d'acer inoxidable.
  
Es duran a terme mostreigs durant el període de recol·lecció per analitzar la possible presència de residus, com també els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.
  
En cas de verema mecànica, en raïm de vinificació, el temps màxim transcorregut entre l'execució de la verema i la descàrrega en celler serà de 4 hores en varietats negres i de 3 hores en varietats blanques. Al final de cada jornada de treball, caldrà llavar la màquina veremadora escrupolosament.
  
Si la recol·lecció és manual (raïm de vinificació), el temps màxim transcorregut serè de 8 hores per a varietats negres i de 6 hores per a varietats blanques.
  
Recomanació
  
Es recomana iniciar la verema en raïm de vinificació quan s'aconseguisca aquesta maduresa fisiològica:
  
D.O. Alt Túria 10-12º alcohòlics
  
D.O. Valentí 11-13º "
  
D.O. Clarià 11-13º "
  
D.O. Utiel Requena 10,5-12,5º "
  
D.O. Alacant 11-13º "
  
En casos especials per a vins joves, fins a 1,5º alcohòlics menors que la maduresa fisiològica, en tot cas superior a 10,5º (excepte Alt Túria, 10º).
  
En dies calorosos, si s'utilitza verema mecànica, s'aconsella realitzar-la només a la nit, per aprofitar les temperatures més baixes.
  
En qualsevol cas (recol·lecció mecànica o manual), s'aconsella que el raïm per a vinificació arribe sencer al celler.
  
Pràctica: tractament postrecol·lecció i conservació (raïm de taula)
  
Norma estricta o prohibició
  
Per a la conservació de les varietats que en siguen susceptibles, s'utilitzarà preferentment el fred, en les condicions adequades per a cada varietat.
  
Es prohibeix la realització de tractaments fitosanitaris postrecol·lecció en fruits llevat de l'ús de generadors de sulfurós, respectant sempre els límits màxims autoritzats per la llei.
  
Queda prohibit l'ús de productes cosmètics.
  
Pràctica: elaboració de vi i altres productes procedents de raïm
  
Norma estricta o prohibició
  
La utilització d'anhídrid sulfurós no ha de sobrepassar, al final de la fermentació, els 225 mg/l (blancs i rosats) o els 175 mg/l (negres i clarets), ni en estat lliure els 50 i 30 mg/l en aquests tipus de vins respectivament, i caldrà respectar en tot cas la legislació vigent.
  
Recomanació
  
Es considera preferent la utilització del fred com a regulador de la fermentació.
  
Pràctica: protecció de l'entorn
  
Norma estricta o prohibició
  
Es prendran les mesures oportunes per protegir la flora i fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que s'adoptaran en aquest sentit, d'acord amb cada situació concreta, figuraran en el llibre de l'explotació.
  
Es prohibeix l'abocament de productes agroquímics sobrers i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a les aigües de canals, séquies, rius, pous, etc.
  
Els embolcalls, envasaments i recipients de productes d'ús agrícola no s'abandonaran a la parcel·la ni als voltants, sinó que es recolliran i s'eliminaran a través dels procediments establits per a l'abocament de residus.
  
Pràctica: llibre d'explotació
  
Norma estricta o prohibició
  
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada es proveiran del llibre d'explotació, segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
En aquest llibre s'anotaran amb detall suficient totes les faenes i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o s'han produït.
  
L'actualització s'efectuarà com a mínim setmanalment.
  
L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.
  
Aquest llibre estarà sempre disponible per a la inspecció per l'entitat de certificació i control (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels serveis oficials. Amb aquest efecte es podrà reclamar en qualsevol moment i sense avís previ.
  
Al llibre d'explotació caldrà adjuntar la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.) i també els resultats de les anàlisis exigides. La ECC i l'administració tindran accés lliure a les parcel·les de producció integrada per efectuar les comprovacions oportunes.


Còpia Permalink ELI