Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3991, del 03-05-2001 (2001/3214)

RESOLUCIÓ de 12 de març de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3991

Data del DOGV
:   03-05-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/3214


Data del document
:   12-03-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Elda
    * Agost
    * Cheste
    * Monforte del Cid
    * Novelda
    * Petrer
    * Albaida
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de març de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/A3214]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 559/3499-DJT, 177/0674-AQR i 207/6564-XZH, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 12 de març de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 559/7073-DAE, sobre el projecte d'instal·lació d'una Indústria de producció d'òxid de zinc, promoguda per Industrias Pilato, SA, sítia en la parcel·la número 2 del polígon industrial Castilla, en el municipi de Cheste (València).
  
Vist que, el 15 de desembre de 1997, es rep del Servei Territorial de Medi Ambient, Activitats Qualificades, el projecte d'instal·lació d'indústria de producció de ZnO, de l'empresa Industrias Pilato, SA, i l'expedient d'activitat municipal.
  
Vist que, amb data 11 de desembre de 1997, es rep del promotor un annex al projecte tècnic que inclou: mesures correctores de contaminació atmosfèrica, certificat d'una ENICRE a les mesures correctores i document de l'Ajuntament de Cheste al promotor, comunicant l'admissió a tràmit de la sol·licitud de llicència de l'activitat indústria de producció de ZnO.
  
Vist que, en el procés industrial d'obtenció d'òxid de zinc ?a partir de lingots de zinc electrolític-, s'empraran dos Forns que utilitzaran gas natural com a combustible i tres Filtres de mànegues per a capturar l'òxid de zinc contingut en els fums i traslladar-lo als sitges d'emmagatzemament. En l'emissió dels gasos, una vegada passats els filtres, s'estima una concentració de 2 mg/m3 d'aquest producte evacuat a l'atmosfera.
  
Vist que, amb data 5 de febrer de 1998, es va realitzar consulta a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
  
Vist que, el 23 de febrer de 1998, es rep del promotor un altre annex al projecte, aquest sobre la instal·lació d'enllumenat i pla d'instal·lacions.
  
Vist que, el 6 de març de 1998, es rep de la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servei de Residus i Contaminació, en el que s'arreplega els aspectes següents a tindre en compte:
  
S'hauran d'identificar els residus produïts i gestionar-los conforme a la seua naturalesa. En el cas de generar residus tòxics i perillosos segons la Llei 20/1986, de 14 de maig, Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, i reglaments que la desenrotllen, s'entregaran a gestor autoritzat formalitzant el document de control i seguiment, al mateix temps que se sol·licitarà l'autorització com a productor de residus tòxics i perillosos.
  
L'empresa haurà d'aportar Programa de Vigilància Ambiental, en el que s'hauran d'especificar els tipus i la periodicitat de les emissions a l'atmosfera, en quant és una activitat enquadrada dins del grup A.
  
Les ximeneres d'evacuació dels gasos haurà de disposar de l'adequat orifici per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control de les emissions exigides en la normativa. Així mateix hauran de disposar d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis.
  
L'activitat hauria de disposar d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran totes les emissions periòdiques d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
Quant als límits d'emissió, els gasos de fuga que isquen per la ximenera hauran de complir el que estableix el Decret 833/1975. Per a les instal·lacions de combustió industrial que utilitzen gas natural, els límits haurien de ser:
  
- Opacitat: 2 en l'escala Bacharach i 1 en l'escala Ringelmann
  
- SO2, des de 1980: 850 mg/Nm3
  
- CO: 500 ppm
  
- Òxids de nitrogen NOx: 300 ppm
  
- Emissió de partícules, per a instal·lacions de metal·lúrgia no fèrria que treballen amb zinc, des de 1980: 50 mg/Nm3
  
Vist que, en la visita realitzada pel tècnic de l'empresa, l'11 de març de 1998, se li va informar de tindre que presentar un estudi d'impacte ambiental de l'activitat projectada, elaborat segons el contingut que estableix el Decret 162/1990 (reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, de la Generalitat Valenciana), i els aspectes continguts en l'informe del Servei de Residus que se li va donar a conéixer.
  
Aquesta sol·licitud de l'estudi d'impacte va ser també comunicada per escrit al promotor en data 28 d'abril de 1998.
  
Vist que, el 21 d'abril de 1998, es rep del promotor l'estudi d'impacte ambiental i documentació per a adjuntar a l'expedient.
  
Vist que, el 4 de maig de 1998, el promotor presenta còpia del document rebut del Servei Territorial d'Indústria i Energia (data registre eixida el 29.04.1998), sobre autorització de posada en servei de l'ampliació d'una planta de producció de zinc.
  
Vist que, amb data 11 de juny de 1998, es notifica a l'Ajuntament de Cheste i al promotor d'haver enviat per a la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'anunci, sotmetent a exposició pública l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que ha sigut exposat al públic l'estudi d'impacte ambiental, durant el termini de 30 dies hàbils, per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.274 de data 29 de juny de 1998, sense que s'hagen presentat al·legacions a la mateixa, segons certificat del Servei d'Assumptes Generals d'aquesta Conselleria de Medi Ambient de data 30 de setembre de 1998, i certificat de l'Ajuntament de Cheste de data 9 de novembre de 1998.
  
Vist que l'emissió de contaminants generats en el procés industrial es realitzarà a través de tres ximeneres, de 15,5 metres cada una d'alçada real, sent de bypass les dos ximeneres dels forns.
  
Vist que en el Programa de Vigilància Ambiental s'estableix un control periòdic de les emissions segons l'Orde del 18 d'octubre de 1976 i un llibre de registre d'emissions a l'atmosfera on reflectir tots els mesuraments.
  
Atés que, segons l'estudi d'impacte ambiental, es comprova en anàlisi realitzada per una ECA al març de 1998 que la concentració d'òxid de zinc continguda en els gasos que han passat el filtre de mànegues és inferior a 1 mg/Nm3.
  
Atés que, els nivells d'emissió de contaminants emesos a l'atmosfera no hauran de sobrepassar els límits establits en el Decret 833/1975, que desenrotlla la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per a les combustions de gas natural, els límits d'emissió hauran de ser:
  
Opacitat 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann).
  
Monòxid de carboni 500 ppm.
  
Òxids de nitrogen 300 ppm.
  
SO2, des de l'any 1980 850 mg/Nm3
  
Emissió de partícules, per a instal·lacions de metal·lúrgia no fèrria que treballen amb zinc, des de 1980 50 mg/Nm3
  
Atés que en el Programa de Vigilància Ambiental s'ha d'establir, a més del control d'emissions, un autocontrol de les mateixes i un autocontrol del nivell acústic produït per la instal·lació, realitzat per una entitat col·laboradora amb l'administració.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'instal·lació d'una indústria de producció d'òxid de zinc, promoguda per Industrias Pilato, SA, sítia en la parcel·la número 2 del polígon industrial Castilla en el municipi de Cheste (València), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i, sempre que, es complisquen les següents condicions:
  
1. Als diferents tipus de residus que es generen en la indústria, se'ls donarà la gestió adequada a cada un d'ells segons la seua naturalesa. En el cas de generar residus tòxics i perillosos seran adequadament emmagatzemats i etiquetats, i entregats a Gestor Autoritzat, segons la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, formalitzant el document de control i seguiment, al mateix temps que se sol·licitarà l'autorització com a productor de residus tòxics i perillosos o bé inscriure's en el registre de xicotets productors si produeixen menys de 10 Tm/any de RTP's.
  
2. La present activitat considerada en el grup A del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/1975, s'ajustarà al que s'ha disposat per a tals activitats en el títol VI del mencionat decret (règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera) i en l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
3. Els nivells màxims d'emissió de contaminants a l'atmosfera que es garantiran de no superar seran:
  
Opacitat 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann)
  
Monòxid de carboni 500 ppm
  
Òxids de nitrogen 300 ppm
  
Emissió de partícules, per a instal·lacions de
  
metal·lúrgia no fèrria que treballen amb zinc,
  
des de 1980 50 mg/Nm3
  
SO2, des de l'any 1980 850 mg/Nm3
  
Igualment, s'ha de garantir que els nivells d'immissió no superen el que estableix l'annex I del Decret 833/1975 i la resta de legislació posterior que la modifique.
  
4. Les ximeneres d'evacuació i dispersió dels gasos en l'atmosfera disposaran dels adequats orificis per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control i autocontrol de les emissions exigides en la normativa, i d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis. Així com qualsevol altra prescripció continguda en l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial.
  
5. L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
6. En el Programa de Vigilància Ambiental elaborat s'establirà un autocontrol anual de les emissions de contaminants i un autocontrol del soroll ambiental cada tres anys, realitzats aquests dos per una entitat col·laboradora amb l'administració, així com l'adoptar les mesures correctores que foren precises en funció de les dades obtingudes.
  
Els resultats obtinguts i el dictamen donat per l'ECA relatiu a la suficiència de les mesures correctores de la contaminació projectades seran remesos a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 177/98-AIA relatiu a la modificació puntual número 5 de les normes subsidiàries de planejament d'Albaida (València), sector industrial El Ferrocarril, projecte promogut pel propi Ajuntament.
  
Vist que el 15 abril de 1998 l'Ajuntament d'Albaida remet l'estudi d'impacte ambiental del projecte precitat, remetent en data 25 de gener de 1999 la documentació completa consistent en el projecte de la modificació i el resultat del tràmit d'informació pública.
  
Vist que, segons consta en el certificat remés per l'Ajuntament d'Albaida, la modificació puntual abans citada es va sotmetre a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.329 de 12 de maig de 1998, i que es presentaren al·legacions a aquest que no resulten de caràcter ambiental.
  
Vist que l'objecte de la present modificació projecta:
  
- Reclassificar sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, amb una superfície de 258.327,56 m².
  
- Reclassificar sòl apte per a urbanitzar a sòl no urbanitzable de règim comú, amb una superfície de 53.947,23 m².
  
A més es manté una superfície de 120.922,47 metres quadrats amb la seua anterior classificació de sòl apte per a urbanitzar del sector El Ferrocarril. Per això la superfície total afectada per l'homologació modificativa abraça 433.179,26 metres quadrats, en què queden inclosos tres nuclis industrials tèxtils actualment inconnexos, així com una gasolinera i algunes vivendes unifamiliars disperses.
  
L'àmbit del sector comprén un conjunt de parcel·les situades a aquests dos marges de la carretera N-340 (ja desafectada).
  
En aquesta zona es localitza una antiga masia, la Casa Pairal, amb un exemplar de Phoenix dactylifera, i una pineda que, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, en l'ordenació s'inclourà en l'àrea de dotacions públiques.
  
Atés que l'actuació projectada afecta a la via pecuària denominada colada del Camí Vell de Xàtiva, classificada amb una amplària de 8 metres segons la informació aportada en el projecte, que travessa l'àmbit de la modificació en direcció sud-oest-nord-est, tenint previst el seu asfaltat per al seu ús com a vial de servei. Cal indicar que la via pecuària és sòl de domini públic per a ús agropecuari o altres usos compatibles o complementaris que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, qualsevol afecció a aquest sòl o canvi d'ús del mateix, deurà disposar de les autoritzacions preceptives regulades en la dita Llei.
  
Atés que en la documentació aportada, en relació amb la gestió de les aigües residuals industrials del sector que s'homologa, s'indica que «es depuraran i reciclaran en el procés productiu». És necessari indicar que s'haurà de procedir a la connexió amb la xàrcia municipal de clavegueram de totes les indústries l'abocament de les quals qualitatiu i quantitativament així ho permeta, per al seu posterior tractament en l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals, incloent en el projecte d'urbanització l'execució de la xàrcia de col·lectors necessària per a això.
  
Atés que les característiques de les aigües residuals de les activitats industrials que ja es troben implantades en el sector que S'homologa i les que ho facen en el futur, poden tindre un alt poder contaminant, que podria resultar incompatible amb el tractament de l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals d'Albaida, s'haurà de requerir a dites indústries, un tractament previ a l'abocament a la xàrcia de clavegueram d'aquells abocaments que superen els valors límit establits en el model d'ordenança d'abocament a la xàrcia municipal clavegueram, llevat que l'entitat gestora de l'estació depuradora establisca nivells més restrictius en nom al correcte funcionament de la mateixa, en aquest cas regiran com a valors límit aquests últims. Per a comprovar la qualitat de les aigües abocades, s'hauran d'efectuar analítiques dels paràmetres establits en la precitada ordenança, amb una periodicitat com a mínim trimestral.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, la modificació puntual número 5 de les normes subsidiàries de planejament d'Albaida (València), sector industrial El Ferrocarril, projecte promogut pel propi Ajuntament, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més de les mesures protectores i/o correctores proposades en l'estudi d'impacte que no entren en contradicció amb els mateixos:
  
1. Els residus generats en les activitats que s'instal·len, hauran de ser gestionats d'acord amb la seua tipologia.
  
2. Les aigües residuals generades compliran el que estableix parell les mateixes en el Reial Decret 509/1996 (de desenrotllament del Reial Decret Llei 11/1995, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes), exigint si és el cas un tractament previ a l'abocament a la xàrcia general de clavegueram. S'haurà de redactar una ordenança municipal respecte d'això, de forma que es regule la característica de l'aigua a tractar tant qualitativa com quantitativament, indicant nivells permesos.
  
3. Qualsevol afecció o canvi d'ús en els terrenys del traçat de les vies pecuàries haurà de disposar de les autoritzacions preceptives regulades en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
4. Retirada dels residus d'obra a abocadors controlats.
  
5. Si durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament les obres i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.
  
6. S'haurà d'establir un programa de vigilància ambiental en les instal·lacions industrials del sector que s'homologa, en què es reflectisca el compliment de les mesures correctores previstes i els mesuraments dels nivells de contaminació d'abocaments a la xàrcia de clavegueram, així com les emissions a l'atmosfera que es requerisquen en aplicació de la legislació sectorial específica.
  
7. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les autoritzacions sectorials preceptives.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 207/8885-RSZ sobre el projecte de xarxa de gasoducte d'Agost-Novelda-Aspe-Elda-Petrer (AS-9, Alacant), el promotor del qual és Enagas, SA.
  
Vist que l'expedient es va iniciar per mitjà de consulta prèvia (Expt. 2/98-CON) per part del promotor sobre el projecte referit, adjuntant com a documentació memòria resum del projecte que consistia en el traçat que partia del tram final de la xarxa d'Alacant (ramal 1.1 de l'eixida AS2 a Agost) i discorria paral·lel a la carretera CV-820, i dividint-se en dos ramals: el primer es dirigeix cap al sud, cap a Novelda i Aspe, i el segon segueix paral·lel el ferrocarril Madrid-Alacant i després la carretera nacional N-330 cap a Elda i Petrer.
  
Es van efectuar consultes als organismes que se citen a continuació:
  
1. Organismes: Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, Servei de Protecció d'Espècies, Servei d'Espais Naturals i Servei de Gestió Forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i Direcció General d'Interior de la Conselleria de Presidència.
  
2. Ajuntaments: Elda, Agost, Novelda, Monforte del Cid, Aspe i Petrer.
  
Vist que com a conseqüència de les consultes efectuades es van rebre en aquesta Conselleria de Medi Ambient els informes dels següents Ajuntaments i Organismes:
  
1. Ajuntaments:
  
- Elda: informa favorablement.
  
- Monforte del Cid : informa favorablement.
  
- Agost: informa favorablement.
  
2. Organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant: es relacionen les vies pecuàries que poden veure's afectades indicant la necessitat de la seua sol·licitud d'ocupació. S'informa que el traçat afecta matolls gipsícoles i una zona amb exemplars d'Ulmus minor, proposant-se seleccionar el traçat menys impacte per a aquestes formacions produïsca. Si finalment travessa aquelles zones de vegetació, s'hi recomana el trasplantament dels exemplars per al seu ús en la revegetació d'aquelles zones.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Servei de patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric: que en el preceptiu estudi d'Impacte Ambiental s'hi contemple la possible incidència sobre el Patrimoni Etnològic.
  
Informe de la Inspecció tècnica de Patrimoni Artístic: «Encara que la documentació presentada no reflecteix la incidència sobre elements construïts, entenem que una instal·lació d'aquestes característiques, no té incidència sobre elements construïts...»
  
Informe de tècnic de la Direcció Territorial d'Alacant de la Direcció General de Patrimoni Artístic: en la documentació no s'ha previst l'impacte sobre els possibles jaciments existents. Hi ha un nombre important de jaciments a la zona, sense que es puga precisar si l'execució de l'obra els afecta.
  
- Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior: el projecte haurà de disposar d'un pla d'emergències en què s'estudien els possibles accidents, actuacions a desenvolupar, així com els avisos als centres de coordinació d'emergències de la Generalitat Valenciana.
  
Vist que el promotor va remetre nova memòria resum amb una altra alternativa de traçat i que posteriorment va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental, indicant que es tramitaria conjuntament amb el projecte d'autorització d'instal·lacions, sotmetent-se amb ell a informació pública.
  
Del contingut de l'estudi d'impacte ambiental es pot destacar el següent:
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una xarxa de 37.702 m de longitud aproximadament per a subministrar gas natural a indústries dels termes municipals d'Elda, Petrer, Aspe i Novelda. La xarxa parteix de l'eixida AS-2 existent al terme municipal d'Agost i afecta als termes municipals d'Elda , Petrer, Agost, Monforte del Cid, Novelda i Aspe en la província d'Alacant.
  
L'execució de les obres s'efectua seguint els següents passos:
  
1. Obertura d'una pista de treball (la corresponent al diàmetre de 4?-6- és de 10 o 8 metres d'ample i de 8- és de 14 i 11 metres d'ample, segons es tracte de pista normal o restringida) per a això es desbrossa, s'aclareix el terreny i s'eliminen els 20 a 30 centímetres de la capa superficial del sòl. La terra vegetal s'acumula a la dreta de la pista de treball.
  
2. Es procedeix a l'obertura de la rasa, acumulant el material d'excavació a l'esquerra de la mateixa.
  
3. S'instal·la la canonada, reblint posteriorment la rasa amb part del material extret.
  
4. Es restitueix el terreny per mitjà de la descompactació de les àrees piconades per la maquinària i extensió de la terra vegetal apilada.
  
5. Restablir de forma original tanques, closes, murs, talussos, sistemes de regadiu, etc.
  
El volum de material extret que s'ha d'emportar a l'abocador és de 694 metros cúbics.
  
Es disposaran de platges d'apilament de materials la ubicació de la qual decidirà el contractista. En els encreuaments de cursos amb aigua permanent s'efectuarà un repressió en mig del llit fluvial procedint a l'execució de les obres en l'altra meitat i viceversa, posteriorment s'alçarà.
  
En el projecte no estan previstes la instal·lació de cap posició intermèdia si bé hi ha arquetes en les diferents connexions realitzades.
  
Es planteja un traçat i com a alternatives dues variants a la mateixa: el traçat final escollit és el següent: parteix de l'eixida AS-2 i discorre per camins paral·lels a la carretera CV-820, dividint-se en dos ramals, un es dirigeix cap a Aspe i un altre, en direcció nord, cap a Elda i Petrer seguint un camí rural. Les dos variants al traçat final escollit són la variant 1: discorreria paral·lela a la CV-820 i la variant 2: que discorreria al nord de la N-330.
  
L'alternativa escollida evita travessar els matolls gipsícoles que afectava el traçat proposat inicialment en la memòria resum.
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou còpies dels plans de traçat (a escala 1:10.000) amb les afeccions del mateix: cursos d'aigua, vegetació, vies pecuàries, sòl, etc. S'identifiquen i valoren, els impactes del traçat: alteració del relleu en punts amb pendents acusades, erosió i compactació de sòls, afecció a cursos hídrics, a la vegetació natural, a la fauna, al paisatge, a elements arqueològics. Els impactes es consideren de compatible a moderat.
  
En els encreuaments de llits fluvials: rambla dels Molins, riu Vinalopó i riu Tarafa s'instal·laran esculleres i en la rambla Batech geotèxtil, per la seua acusada pendent.
  
De forma general s'indiquen les mesures preventives, minimitzadores i correctores, entre les quals cal destacar les següents:
  
1. Instal·lació de gabions i esculleres en vessants amb alt risc d'erosió per a l'estabilització del gasoducte, a zones de gran impacte paisatgístic se substituiran els gabions per esculleres.
  
2. Es portarà a terme revegetació amb espècies presents al terreny desbrossat.
  
3. En els encreuaments de riu es restituirà la morfologia del llit fluvial original amb material procedent del propi llit.
  
4. Respecte a les mesures correctores arqueològiques:
  
- Extremar el control d'obertura de pista i rasa en els següents sectors: Llomes al costat del turó Gil Martínez (Monforte del Cid), nucli urbà de Novelda i Aljaud (Aspe).
  
- Realitzar sondatges amb anterioritat a la fase d'obertura de rasa a Casa Colorá (Elda).
  
Per a descompactació del terreny s'efectuarà un conreu de la pista de treball amb eines per a labors profundes o superficials.
  
Vist que es van efectuar consultes sobre l'estudi d'impacte ambiental als següents organismes:
  
1. Organismes: Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant i Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
2. Ajuntaments: Monforte del Cid, Novelda i Petrer.
  
Vist que com a conseqüència de les consultes efectuades es van rebre en aquesta Conselleria de Medi Ambient els informes dels següents ajuntaments i organismes:
  
1. Organismes:
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic: informa favorablement des del punt de vista arqueològic, recomanant un exhaustiu seguiment arqueològic dels moviments de terra i el compliment rigorós de les mesures correctores de l'Estudi d'Impacte Ambiental. No obstant això, no s'ha contemplat la seua incidència sobre el patrimoni etnològic, així com tampoc hi ha un estudi sobre la seua incidència sobre patrimoni arquitectònic.
  
2. Ajuntaments:
  
- Monforte del Cid: informa favorablement.
  
Vist que la Direcció Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant va remetre certificat d'informació pública del projecte d'instal·lacions i l'Estudi d'Impacte Ambiental indicant la seua publicació en el DOGV núm. 3.390 de data 10 de desembre de 1998, indicant que s'han presentat al·legacions. Remet també la resposta d'Enagas a les mateixes.
  
Atés que es considera necessari realitzar un control i seguiment dels treballs d'obertura de pista de treball i de restauració i revegetació.
  
Atés que es considera necessari que s'hi adopten les mesures correctores i preventives indicades a l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
Atés que es considera necessari que els materials que pogueren necessitar-se per a la rasa procedisquen de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
Atés que es considera necessari que les platges d'apilament, dipòsits de materials i parcs de maquinària se situen en terrenys de cultiu o desproveït de vegetació natural, per a reduir l'impacte sobre la vegetació i paisatge, i posteriorment es restauren.
  
Atés que es considera necessari que tots els materials sobrants de l'obra (inerts, etc.) es porten a abocadors identificats i legalitzats, de manera que no queden dispersos per tot el plànol, amb el consegüent impacte paisatgístic i dificultat de restauració.
  
Atés que la major part del traçat discorre per camins o camps de cultiu i l'afecció a terreny natural és molt menuda: encreuaments de llits fluvials i marges de camins.
  
Atés que les comunitats vegetals amb exemplars d'Ulmus minor denoten un grau de maduresa elevat i presenten per tant un gran valor.
  
Atés que el traçat finalment elegit no afecta als matolls gipsícoles que afectava el traçat proposat inicialment.
  
Atés la naturalesa margocalcària, margosa i guixosa de part dels materials per què discorre la traça i l'ombrotipus sec-semiàrid de la zona, s'estima inadequat el mètode proposat per al condicionament de la pista de treball ja que pot afavorir l'erosió i dificultar o impedir la regeneració natural posterior.
  
Atés que la naturalesa margocalcària, margosa i guixosa de part dels materials per què discorre la traça pot afavorir la compactació i dificultar la regeneració natural posterior, se descompactaran els terrenys afectats, no obstant això, l'elevada erosionabilitat dels materials i els pendents de part del traçat, desaconsellen l'execució de les labors de descompactació al finalitzar la construcció, estimant-se més convenient portar-la a terme immediatament abans de les plantacions i sembres i limitant-se al conreu superficial.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del mateix, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte de xarxa de gasoducte d'Agost-Novelda-Aspe-Elda-Petrer (AS-9, Alacant) i el promotor del qual és Enagas, SA, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental, sempre que no hi entren en contradicció amb els mateixos:
  
1. Haurà de comunicar-se a aquesta Direcció General, per part d'Enagas, SA, l'inici i finalització de les obres d'instal·lació del gasoducte, així com dels treballs de restauració.
  
2. Per part d'Enagas s'efectuarà un control i seguiment, del que es mantindrà informat a aquesta Direcció General, del compliment dels condicionants per a l'obertura de la pista de treball, així com de la restauració.
  
3. S'elaborarà un pla d'emergències en què s'estudien els possibles accidents, els avisos a realitzar als centres d'emergències i les actuacions a desenvolupar, en especial pel que fa a les zones del traçat que discorren pròximes a terreny forestal o a nuclis de població.
  
4. Se sotmetran a estimació o declaració d'impacte ambiental totes aquelles instal·lacions complementàries no contemplades en l'estudi d'impacte ambiental i que en aplicació de la vigent legislació d'impacte ambiental així ho requerisquen.
  
5. Respecte a l'afecció al patrimoni historicoartístic haurà de complir el que disposa les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental i en la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. En l'encreuament del riu Tarafa al terme municipal d'Aspe (encreuament especial núm.13: VA-027 a VA-028 o VA-024F a VA-028) no s'afectaran els exemplars d'Ulmus minor (om), desplaçant-se el traçat del gasoducte en l'encreuament del riu el que calga per tal d'evitar aquesta afecció. Haurà de remetre's a aquesta Direcció General per a la seua aprovació, prèviament a l'inici de les obres, pla amb la modificació de traçat en l'encreuament d'aquest riu a Aspe per a comprovar la no afecció a l'omeda.
  
7. Préstec de materials.
  
7.1 Cas que el material extret de la rasa no fóra de la qualitat adequada, els materials de rebliment que foren necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
7.2 En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec d'altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.
  
7.3 Si per qualsevol causa resultara imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a la seua explotació i restauració, incloent la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta Conselleria.
  
8. Platges d'apilament, dipòsits de materials i parcs de maquinària.
  
8.1 Les platges d'apilament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, així com els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desproveït de vegetació natural.
  
8.2 Els dipòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades i, en qualsevol cas, en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que el seu impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades per mitjà la col·locació d'una tanca temporal al seu voltant.
  
8.3 Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la seua restauració d'acord amb les mesures contemplades per a la restauració del traçat del gasoducte.
  
9. Zones d'abocadors.
  
9.1 Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa, i que per les seues característiques siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el rebliment de la mateixa, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
9.2 De manera prèvia a l'inici dels abocaments, i en qualsevol cas abans de tres mesos, l'empresa promotora presentarà davant d'aquesta Conselleria un estudi detallant les possibles ubicacions per a l'abocament dels dits materials i el projecte de restauració de les mateixes, a fi d'obtenir la preceptiva estimació d'impacte ambiental.
  
9.3 Les àrees proposades com a abocador inert hauran de situar-se en terrenys plans o en buits existents en el terreny (pedreres abandonades), cultivats o desproveïts de cobertura vegetal; el seu impacte visual serà reduït, i no es trobaran sotmesos a risc d'inundació, lliscament o altres.
  
9.4 Altres materials residuals de l'obra, com a cables, restes de tancaments, etc., el caràcter del qual els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran retirats i dipositats en abocadors autoritzats i aptes per a tal fi.
  
9.5 Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball, seran tractats segons el que preveu el punt 10.2 d'aquesta declaració.
  
10. Obertura de la pista de treball.
  
10.1 En les àrees naturals afectades pel gasoducte es procedirà d'acord als següents criteris:
  
- L'aclarida i estassada de l'àrea corresponent a la pista de treball es realitzarà eliminant únicament i exclusiva la part aèria de la planta, per mitjà del mètode d'esporgues de formació. En aquelles zones del traçat en les quals l'estructura de la vegetació ho permeta, no es procedirà a cap esbrossament, permetent-se el pas de la maquinària sobre la vegetació existent.
  
- En qualsevol cas, el condicionament de la pista es realitzarà sense cap retirada de la capa superficial (10-20 cm proposats en el projecte) del perfil del sòl, aportant material procedent de la pròpia obra únicament en el cas que resultara imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.
  
10.2 Les restes vegetals que s'hagueren eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i degudament tractats per al seu posterior ús en la fase de restauració.
  
10.3 Quan les obres afecten àrees amb un risc elevat d'incendis forestals, i en general, en totes les zones amb vegetació natural s'hauran d'extremar les mesures de precaució per evitar riscos d'incendis naturals, complint les recomanacions de caràcter general emeses respecte d'això per la Conselleria de Medi Ambient, les quals seran aplicables tant als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs, com l'ús d'explosius. En qualsevol cas queden expressament prohibides:
  
- La crema de materials residuals o de rebuig.
  
- L'emmagatzemament o transport de materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.
  
11. Preparació del terreny per a la restauració.
  
11.1 Respecte als tractaments de descompactació:
  
En les àrees naturals la descompactació no s'efectuarà amb eines per a labors profundes (subsolat, etc.), tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i projecte de mesures correctores. Les labors de descompactació es limitaran a la zona de la pista de treball afectada per la compactació i s'efectuarà immediatament abans de portar a terme les plantacions i sembres.
  
En les àrees amb pendents superiors al 20% sobre materials margocalcaris, margosos o guixosos i sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significativa, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en què es procedirà a l'obertura de clots per a la posterior plantació.
  
11.2 Finalitzada la descompactació a la qual al·ludeix el punt anterior, les restes vegetals prèviament eliminades s'estendran sobre el terreny afectat per les obres.
  
11.3 Durant el període transcorregut entre la finalització de les obres i l'inici de la revegetació es prendran les mesures necessàries per a evitar pèrdues de sòl i de les característiques del mateix que permetran la implantació de la vegetació.
  
12. Restauració i revegetació.
  
- Es revegetaran els encreuaments de llits fluvials. En aquelles àrees en què al discórrer el traçat per camí en els marges del qual hi ha vegetació natural, en acabar la instal·lació, es valorarà l'afecció per a determinar la necessitat de realitzar revegetació.
  
- Les espècies a utilitzar en la revegetació seran les següents:
  
Pinus halepensis
  
Olea europaea var. sylvestris
  
Ceratonia siliqua
  
Rhamnus lycioides
  
Pistacia lentiscus
  
Ephedra fragilis
  
Stipa tenacissima
  
Rosmarinus officinalis
  
Anthyllis terniflora
  
En zones amb guixos: Lygeum spartum i Ononis tridentata.
  
En encreuament de llits fluvials: Tamarix sp.
  
En el riu Tarafa: Ulmus minor.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no cap recurs de cap tipus; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.