Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8222, del 29-01-2018 (2018/243)

RESOLUCIÓ de 28 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 28/17-EAE Guadassuar i 44/17-EAE Gandia.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8222

Data del DOGV
:   29-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/243


Data del document
:   28-12-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Guadassuar
    * Gandia
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 28/17-EAE Guadassuar i 44/17-EAE Gandia. [2018/243]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 28/17-EAE Guadassuar i 44/17-EAE Gandia.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 4 del PG.  
Promotor: Ajuntament de Guadassuar.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Guadassuar.  
Expedient: 028 € 2017 € EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 30 de novembre de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 del Pla General de Guadassuar en els termes següents:  
En data 21 d'abril de 2017 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 4 del Pla General de Guadassuar.  
  
  
Documentació presentada  
A la sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de València, s'adjunten el document inicial estratègic, una proposta de planejament, un Estudi d'Integració Paisatgística, un Estudi de Mobilitat, un Estudi de disponibilitat de recursos hídrics i de capacitat de la depuradora i l'estudi de Viabilitat Econòmica. La documentació es presenta en format paper i digital.  
Aquesta és conforme amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
Planejament vigent  
El planejament municipal vigent és un Pla General aprovat definitivament mitjançant un acord de la CTU de 17 de juliol de 2013, i es tramita d'acord amb la LUV. Va ser avaluat ambientalment i se'n va emetre la Memòria Ambiental el 12 de maig de 2011.  
  
Objecte i justificació  
L'àmbit d'actuació comprén les tres classes de sòl:  
- Sòl Urbà pertanyent al PRI-I1, en dos localitzacions amb 235.954 m² totals i edificabilitat de 0,8 m²/m².  
- Sòl urbanitzable: sector SUZI-3, de 498.842 m² i edificabilitat de 0,6 m²/m². A càrrec seu corre l'execució d'una EDAR per a tot l'àmbit i els enllaços amb la A7. Les zones verdes es col·locaran en el límit nord-est per a allunyar-se d'un nucli residencial (Montortal). Amb això es rodeja el sòl no urbanitzable i es connecten els dos sòls urbans.  
- Sòl no urbanitzable, en el qual es localitzen diverses dotacions destinades a la gestió de residus, que es classifiquen com a equipaments de la la xarxa primària com PID-3 i PID-4:  
· Instal·lació 1. Planta de valorització de residus urbans (expedient 107/15-AIA, DIA d'11.02.2016), reforma les instal·lacions existents i les parcel·les 50, 75, 85 i 86 del Pol 7.  
· Instal·lació 2. Planta de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs i residus municipals (expedient 119/14-AIA, DIA de 03.12.2014) a Pol 7, parcel·les 13, 47, 48, 49 i 71.  
  
(la instal·lació 3 o abocador es troba en tramitació en l'expedient 124/13-AIA dins d'aquest municipi però allunyat de l'àmbit d'actuació).  
  
· El PID 4 és un abocador inert pendent de clausura i reutilització (expedient 292/96-AIA, EIA de 19.12.1996) que es va situar en una antiga pedrera d'argiles.  
  
  
  
Es van iniciar els tràmits del Pla Parcial SUZI-3 la Garrofera i PRI del sòl urbà però finalment s'han arxivat.  
Segons la documentació aportada, el desenrotllament del SUZI-3 estava condicionat a garantir la disponibilitat de recursos hídrics, a realitzar les obres de connexió amb la subestació elèctrica i a executar la seua pròpia EDAR, així com a assegurar la connexió amb l'A7, que haurà de comptar amb informe favorable del ministeri.  
En l'actualitat, l'àmbit es troba molt deteriorat fonamentalment a causa de l'existència d'indústries, consolidades des de fa temps, que no tenen les infraestructures urbanístiques necessàries. El viari central de comunicació és una via pecuària urbanitzada deficientment, no té depuració d'aigües residuals, falta d'enllumenat públic, telefonia precària, mals accessos a l'A7-  
Es pretén regenerar l'àmbit millorant les dotacions, la mobilitat i connectant els sòls urbans, integrant els aspectes urbanístics, mediambientals, socials i econòmics.  
A més de l'alternativa 0 (anomenada 1 en la documentació) se'n plantegen dos més. La tercera consistent en la desclassificació del sector de sòl urbanitzable que es descarta a causa dels alts costos que suposaran les actuacions a realitzar. S'opta finalment per l'alternativa 2:  
  
  
Desclassificació parcial del sector SUZI-3; es manté part de la seua superfície perquè siga possible l'execució de les infraestructures necessàries arreplegades en la fitxa del Pla General:  
- Es garantirà la disponibilitat de recursos hídrics. En l'actualitat no hi ha xarxa d'abastiment. Sí que hi ha una conducció per l'assagador de Guadassuar des del motor de la Font Roja fins a l'explotació ramadera.  
  
- Es realitzarà la connexió a la subestació elèctrica del municipi veí.  
  
- S'executarà una EDAR en SUZI-3, i se'n repartirà el cost amb els sòls urbans contigus.  
- Els enllaços a l'A7 se simplifiquen, i s'elimina la ronda de la població de Montortal. El seu cost anirà a càrrec del Consorci Ribera de la Valldigna encarregada de la gestió dels residus de la zona 5 del PIRCV (entre els quals s'inclou la planta de tractament de residus).  
- Se cedirà el sòl corresponent a les vies pecuàries existents.  
L'àmbit del PRI-I1 es redelimita per a excloure l'assagador del Camí de Xàtiva.  
  
 Superfície Índex edifica Edificabilitat  
PRI-I1 224.766,95 0,8 179.813,56  
SUZI-3 175.510,01 0,6 87.984,90  
Total 980.264.99 844.739,45  
  
  
Quan es va aprovar el Pla General, basant-se en la legislació existent en eixe moment, si es reclassificava sòl era obligatòria la cessió de sòl com a Parc Públic Natural. Com ara aquesta obligació ja no està vigent es procedix a suprimir aquesta cessió i s'allibera el sector de la càrrega.  
En la fitxa del sector del planejament vigent, s'adscrivien com a xarxa primària els nous accessos a l'A7. En la nova proposta aquesta adscripció se suprimeix si bé són necessaris per al seu desenrotllament.  
S'aporten càlculs de la viabilitat econòmica de la proposta triada.  
En la documentació s'analitzen els possibles efectes que es generarien sobre el medi ambient i s'aporten les mesures per a pal·liar els efectes negatius, com per exemple:  
- Les zones verdes se situaran en els límits amb el sòl no urbanitzable perquè servisquen de filtre i transició,  
- Utilització d'espècies vegetals pròpies de la zona.  
- Es limitarà la velocitat de trànsit a 40 km/h per a reduir el soroll.  
  
  
Consultes  
Per part del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
22/05/17 26/09/17  
28/11/07 SubDG Ordenació, Planificació i ATE. S. Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
SubDG Ordenació, Planificació i ATE. S. Infraestructura Verda i Paisatge  
 29/11/17 Servei Territorial d'Urbanisme.  
22/05/17 13/06/17  
15/09/17 Servei Territorial de Medi Ambient (acústica)  
Servei Territorial de Medi ambient  
 (vies pecuàries)  
   
  
15/06/17 Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
\* Servei de Mobilitat.  
\* Servei de Planificació  
22/05/17 04/07/17 Direcció General d'Indústria i Energia.  
22/05/17 EPSAR  
22/05/17 Consorci Ribera i Valldigna  
27/05/17 12/06/17 Ministeri de Foment. Demarcació de   
Carreteres.  
22/05/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les Administracions Públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
- Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació, va ser aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre.  
El Servei d'Ordenació del Territori emet un informe el 26 de setembre de 2017. En la cartografia del PATRICOVA, part de l'àmbit d'actuació està afectat per risc geomorfològic. No obstant això, ha de tindre's en compte que la seua escala d'elaboració (1/25492) no té molta precisió quant a l'escala a què s'elabora el sector.  
Per la zona nord discorre la Séquia Reial del Xúquer i caldria estudiar si té incidència en la delimitació de la zona afectada pel risc ja que en la cartografia del PATRICOVA no s'ha tingut en consideració.  
L'informe assenyala que serà necessari elaborar un Estudi d'Inundabilitat que en concrete el risc i es puga delimitar amb precisió els sòls urbans i urbanitzables. Tal com està en l'actualitat no es podria aprovar sense l'elaboració de l'Estudi ja que part del sòl urbanitzable (art. 19) està afectat per aquest risc.  
  
- Llits fluvials  
Si bé no és un llit natural pròpiament dit, per la llinda oest discorre la Séquia Reial del Xúquer. S'estableix una zona de servitud de 5 metres i una zona de policia de 100 metres.  
- Infraestructura Verda  
Tal com estableix la Directriu 39 i 79.2 de l'ETCV i l'art. 4.4 de la LOTUP, la planificació territorial i urbanística haurà de definir la Infraestructura Verda amb caràcter previ a l'anàlisi i determinació de les necessitats de sòl per a futurs desplegaments.  
L'apartat 6.7.0.5 del DIE s'hi refereix però d'una manera general sense concretar quins elements la componen.  
  
- Paisatge.  
De conformitat amb el que estableix la LOTUP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe el 28 de novembre de 2017 en el qual indica que és possible que es produïsca una incidència en el paisatge i que per això cal estudiar-lo. S'ha presentat un avanç de l'Estudi d'Integració Paisatgística que serà necessari completar. Entre altres es refereixen a la concreció de la Infraestructura Verda i a la incorporació dels criteris paisatgístics en la normativa del pla.  
  
- Vies Pecuàries.  
Per la zona discorren dues vies pecuàries, l'assagador de Guadassuar i l'assagador Camí de Xàtiva, ambdós amb 20 metres d'amplària legal.  
El Servei Territorial de Medi Ambient emet un informe favorable i assenyala que el camí de Xàtiva no resulta envaït per l'actuació, mentres que l'assagador de Guadassuar sí que ho és. No obstant això, pel que fa a aquest darrer, s'indica que es manté la seua integritat superficial i que s'ha integrat en la nova trama com a passeig o albereda.  
  
- Recursos hídrics  
La proposta incorpora un Estudi de Disponibilitat de Recurs Hídric que indica que són necessaris 1.003.024 m³/any. Per al subministrament hi ha dos pous, Alter i Mancomunitat, que poden proporcionar 1.034.410 m³/any, i amb això quedarien cobertes les demandes, si bé no s'ha emés un informe de la Confederació que ratifique la disponibilitat de recursos.  
  
- Aigües residuals  
En el planejament general es preveu l'execució d'una EDAR en el sector SUZI-3, així com que les aigües residuals procedents de PRI-1 s'hi aboquen per a ser tractades.  
L'EDAR de Guadassuar es troba al sud-est del nucli urbà i és utilitzada per aquest i els sectors veïns. Donada la distància a què es trobava el sector SUZI-3, uns 5.000 m, el Pla General va determinar que s'implantara una EDAR pròpia en eixe sector.  
S'ha presentat un estudi de capacitat de la depuradora on es proposa com a alternativa a aquesta solució la possibilitat d'utilitzar l'EDAR de l'Alcúdia-Benimodo que es troba més pròxima, a uns 1.800 m. En la nova redacció de les condicions de connexió especificades en l'instrument urbanístic hi ha disparitat respecte a això, en el 5.5.6.2 no s'indica res respecte d'això però sí en l'apartat 4.6.4.  
  
- Acústica. Soroll  
El Servei Territorial de Medi Ambient informa que la proposta no genera impacte a nivell de contaminació acústica i, per tant, no és procedent emetre un informe sobre la matèria.  
  
- Infraestructures lineals  
L'accés al sector es produeix per l'A7, que és gestionada pel ministeri. El Ministeri de Foment informa en sentit desfavorable, ja que l'accés d'entrada al polígon a través de la via col·lectora ha de mantindre l'inici del carril d'acceleració en la seua posició actual (nucli urbà de Montortal).  
El Servei de Planificació de la Conselleria informa igualment en sentit desfavorable. No considera adequats els accessos des de l'A7. També requereix l'elaboració d'un Estudi de Mobilitat que estudie els viatges no motoritzats a la zona industrial.  
En la proposta s'ha modificat qui costeja aquest enllaç corresponent ara al Consorci Ribera de la Valldigna. Mentres s'execute l'enllaç, aquesta qüestió no té efectes ambientals.  
Dos línies elèctriques travessen el sector, una de 220 kV i una altra de 132 kV. La Direcció General d'Indústria i Energia informa sobre les afeccions generades per les línies elèctriques i recomana que en el sòl urbà se soterren les línies aèries. En matèria d'indústria assenyala la normativa d'aplicació a les activitats que s'hi pretenguen implantar.  
  
  
- Urbanisme  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València emet un informe en data 29 de novembre de 2017 en què manifesta que afecta l'ordenació estructural i, per tant, l'aprovació definitiva serà autonòmica. A més a més, assenyala una sèrie de deficiències perquè siguen corregides en fases posteriors de tramitació (resumidament es refereixen a la memòria de sostenibilitat econòmica, a la delimitació Àrees de Repartiment, a diferenciar ordenació estructural de la detallada, a justificar la desclassificació?)  
La creació del sector SUZI-3 ja va ser avaluat ambientalment l'any 2011 amb la tramitació del Pla General. La reducció de la seua superfície suposa un efecte positiu per al medi ambient respecte a la situació actual. ja que es disminueix la superfície de sòl segellat.  
En l'avaluació de modificació núm. 4 s'han de verificar que es compleixen els condicionants establits en la tramitació del dit Pla General i els aspectes nous que puguen haver sorgit des de l'any 2011, tant legislatius com ambientals.  
En aquest sentit en la resolució aprovatòria de l'estudi d'inundabilitat del Pla General s'indicava que els desenvolupaments podrien necessitar un estudi complementari. A la vista de l'informe del Servei d'Ordenació del Territori per a aquest cas sí que cal que s'elabore a causa del possible risc d'inundació geomorfològic.  
Quant a temes legislatius nous, estan els relatius al seguiment dels efectes que puguen generar-se per l'actuació, que s'han inclòs com a condicionants en l'acord.  
En conclusió, realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, consultada la cartografia temàtica de la conselleria i a la vista dels informes sectorials rebuts, s'observa que la modificació de planejament proposada podria presentar afeccions sobre el medi ambient en matèria de risc d'inundació i de mobilitat.  
No obstant, per a resoldre aquestes qüestions es requereix l'elaboració d'estudis específics de caràcter sectorial que porten el seu propi procediment i aprovació, així com que el risc d'inundació és de caràcter puntual, es pot considerar que l'actuació proposada no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, a falta del pronunciament de les administracions sectorials competents, i és suficient fer el procediment simplificat d'avaluació.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la Modificació Puntual avaluada no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos; i consultats respecte a això les administracions afectades, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació puntual no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 4 del Pla General de Guadassuar d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es complisquen els condicionants descrits a continuació i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
1. S'ha d'elaborar un estudi d'inundabilitat que arreplegue les consideracions realitzades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori emés el 26 de setembre de 2017, aportar resolució al dit estudi i incorporar en la proposta definitiva, si és el cas, les determinacions que s'hi pogueren fer.  
Si després de l'elaboració de l'estudi d'inundabilitat es determinara que el risc existent és incompatible amb la modificació plantejada, aquest informe ambiental i territorial estratègic haurà d'entendre's en sentit desfavorable.  
2. Prèviament a l'aprovació definitiva, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la demarcació de carreteres del Ministeri de Foment i del Servei de Planificació de la Conselleria.  
3. En les mesures previstes per al seguiment, s'haurà d'incloure la necessitat d'elaborar l'informe de seguiment, i la seua periodicitat, de conformitat amb el que establix l'art. 56.3 LOTUP.  
4. En les fitxes de planejament i gestió:  
- S'inclourà la condició d'integrar l'assagador de Guadassuar en l'ordenació detallada com a passeig o albereda, mantenint la seua quantia superficial i garantint la seua continuïtat.  
- S'adoptaran les mesures preventives i correctores assenyalades en l'apartat 7.4 del document inicial estratègic.  
5. S'ha de completar l'estudi d'integració paisatgística en els termes assenyalats en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
6. Hauran d'esmenar-se les deficiències assenyalades pel Servei Territorial d'Urbanisme de València en el seu informe de 29 de novembre de 2017.  
7. Ha de completar-se l'estudi de mobilitat incloent els viatges no motoritzats d'accessibilitat a la zona industrial des dels nuclis contigus.  
  
8. Haurà de sol·licitar-se, a la Confederació Hidrogràfica, l'informe previst en l'art.14 bis del RD 638/2016 pel qual es modifica el Reglament del Domini Públic Hidràulic i l'informe previst en l'art. 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.  
9. Els possibles canvis d'usos dins dels sòls industrials a fi de limitar la implantació d'indústries contaminants haurà de tramitar-se en una altra modificació, ja que en aquesta no s'ha justificat ni descrit en el DIE.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 4 del Pla General de Guadassuar, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de desembre de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe Ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de reforma interior Ausiàs March.  
Promotor: Ajuntament de Gandia.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Gandia (València).  
Expedient: 44-17-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 30 de novembre de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de reforma interior Ausiàs March de Gandia, en els termes següents:  
  
En data 12 de juliol de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de l'expedient de Pla de reforma interior Ausiàs March de Gandia (València), en els termes previstos en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme de València, remet una còpia de l'expedient de Pla de reforma interior Ausiàs March de Gandia, i en sol·licita l'inici del procediment d'avaluació ambiental. La documentació presentada, en format digital, de data de redacció maig de 2016, consta de:  
- Esborrany - Document d'Inici del Pla de reforma interior Ausiàs March Gandia.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi de Gandia pertany a la comarca de la Safor, situat a la província de València, dista 69,9 quilòmetres de la capital provincial. Comprén una superfície de 60,83 km², i la seua població, el dia 1 de gener de 2016, és de 74.814 habitants (dada INE). Limita al nord amb Xeraco i Xeresa, a l'oest amb Barx, Pinet i Llutxent, al sud amb Ador, Palma de Gandia, Real de Gandia, Almoines i Bellreguard; i a l'est amb el mar mediterrani, Daimús, Guardamar de la Safor i Miramar.  
2.2. Planejament vigent. El municipi de Gandia disposa d'un Pla General d'Ordenació Urbana resultat del Document d'Homologació Modificativa pel qual es va adaptar a Llei reguladora de l'activitat urbanística valenciana de 1994 (LRAU), aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 07.07.1999 (DOGV 10.09.1999). El planejament no va ser avaluat ambientalment.  
  
  
3. Descripció de la proposta de Pla de Reforma Interior Modificatiu (PRIM)  
3.1. Objecte. L'objecte de l'expedient és la creació d'un nou sector en sòl urbà sobre el qual es planteja un Pla de reforma interior (PRI) per al desenrotllament d'una actuació urbanística residencial. Respecte a la seua situació urbanística, els terrenys objecte del PRI es troben classificats en el vigent PGOU com a sòl urbà, d'ús global residencial i zonificats dins de la zona residencial Parc Ausiàs March i zona residencial Eixample.  
S'indica en el document inicial, que la finalitat d'aquesta actuació és la de respondre d'una forma urbanísticament harmònica i equilibrada dotacionalment, tant respecte als sistemes de la xarxa primària com secundària de zones verdes i equipaments públics, i garantir la seua viabilitat econòmica i social.  
Donada la complexitat juridicourbanística que comporta el desenrotllament del PRI, aquest es realitzarà per gestió directa municipal i de manera concertada amb els particulars, la qual cosa permetrà una correcta gestió dels eventuals realllotjaments dels actuals residents, major agilitat administrativa, major coherència de les tipologies arquitectòniques i qualitat de la urbanització.  
3.2. L'àmbit i la seua problemàtica. El PRI es planteja en l'entorn del Parc Ausiàs March, i comprén dos àmbits de sòl urbà a ambdós marges del riu Serpis: el mateix entorn del parc i el del preexistent Complex Esportiu Municipal; ambdós espais s'articulen i es vertebren a través del pont sobre el Serpis, que també s'inclou en l'actuació. El sector es complementa amb la incorporació de dos nous elements de xarxa primària, un nou accés a l'hospital, així com una parcel·la de l'Anella Verda localitzada entre l'avinguda Blasco Ibánez i el carrer Equador.  
  
L'àmbit comprén una superfície de 180.163,27 m² i 11.753,22 m² de xarxa primària adscrita (191.916,49 m² totals) que, com s'ha apuntat, es compon de:  
- Sòls contigus amb el Serpis i el Parc Ausiàs March. S'inclouen en l'actuació no sols els terrenys del parc, amb l'objecte de millorar-ne l'ordenació, sinó que també s'hi incorporen cinc xicotetes Unitats d'Actuació previstes en el Pla General situades en el seu perímetre, a les quals es va assignar una edificabilitat bruta d'1 m²t/m²s i dues plantes d'altura, la qual cosa en va dificultar el desenrotllament.  
- Quatre illes contigües al complex esportiu. El pla vigent els atribueix una altura mitjana de 5-6 plantes. Aquest àmbit es caracteritza per la precarietat de les edificacions existents, problemes amb les alineacions viàries i escassa qualitat de l'espai públic.  
- Xarxa primària adscrita. Respecte als sòls de Sistemes Generales-Xarxa Primària adscrits a l'actuació, tant l'accés a l'hospital, com la zona verda denominada Anella Verda es constitueixen com a «peces urbanes» que permeten articular i vertebrar substancialment aquesta zona urbana amb la resta de la ciutat de Gandia.  
3.3. Justificació. Es redacta el PRI per la necessitat de reformular els paràmetres juridicourbanístics atribuïts pel PGOU vigent i així dotar els terrenys de les determinacions precises que permeten el desenrotllament i l'ordenació d'aquesta zona urbana tan important de Gandia, requalificant un espai urbà de rellevància i transcendència social; compaginant-ho, d'altra banda, amb una millora raonable per als propietaris afectats de les condicions immobiliàries derivades de les noves determinacions que el PRI comporta amb referència a les atribuïdes pel PGOU vigent.  
3.4. Alternatives. Es plantegen dos alternatives:  
Alternativa 0. Mantindre la situació actual. Resulta inadmissible donada la paralització urbanística que les determinacions juridicourbanístiques vigents comporten i que representaria un progressiu deteriorament de l'espai urbà.  
Alternativa 1. La proposta d'ordenació urbanística del PRI, que respon a la problemàtica existent i que contempla, al seu torn, quatre propostes de disposició volumètrica. El projecte arquitectònic que finalment s'adopte dependrà de l'edificabilitat que s'atribuïsca a l'actuació, i de la disposició volumètrica (volum i altures) en la qual eixa edificabilitat es materialitze. Aquesta alternativa planteja:  
· Per a la zona contigua al Complex Esportiu, assumir la morfologia de l'àmbit d'illa tancada i 7 altures més àtic.  
· Per a l'entorn del Parc, adoptar com a criteri d'ordenació la disposició d'una volumetria homogènia i anàloga amb les altures de l'urbà consolidat pròxim i així obtindre un perfil continu (imatge), sense superar les 12 plantes més àtic.  
Per a aquest entorn, l'alternativa 1 realitza 4 propostes volumètriques:  
- Proposta 1a. Disposa els edificis en doble crugia, alineats als viaris, amb 25 metres de profunditat d'edificació.  
· Es desestima per la profunditat edificable, que obliga a introduir patis interiors i per presentar barreres visuals.  
- Proposta 2a. Disposa els edificis en doble crugia, perpendicular als viaris, amb 15 metres de profunditat d'edificació.  
· Es desestima per les barreres visuals generades per la posició en escorç dels edificis.  
- Proposta 3a. Disposa dos files d'edificis en doble crugia, alineats als viaris, amb 15 metres de profunditat d'edificació.  
· Es desestima per excessiva ocupació de parcel·la i presentar barreres visuals.  
- Proposta 4a. Disposa els edificis en torre de planta quadrada de 20 x 20 metres, a excepció dels que donen a l'AV d'Alacant.  
· S'estima per resoldre el problema de la permeabilitat visual, per «la configuració del principal viari perifèric de l'ordenació: l'av. d'Alacant», i per permetre tipologies passants de vivenda, totes obertes a l'espai públic.  
  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i d'acord amb el que disposa l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, hi formulen suggeriments:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
- 19.06.2017 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. STU.  
02.08.2017 24.11.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. Paisatge.  
02.08.2017 20.10.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
02.08.2017 € Confederació Hidrogràfica del Xúquer. CHJ  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on se'n podrà consultar el contingut íntegre.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les Administracions Públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. De conformitat amb el que estableix l'art. 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en el mateix i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espais culturals.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en data 24 de novembre de 2017, informa que el pla proposat tindrà incidència en la configuració del paisatge municipal. Per això, resulta necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge, que en aquest cas serà un Estudi d'Integració Paisatgística.  
Indica l'informe que «les mesures d'integració esbossades en el document inicial, juntament amb les que es deriven de l'estudi d'integració a elaborar, hauran d'incloure's en la documentació amb eficàcia normativa del pla, a fi de garantir la seua implementació en el desenvolupament de l'àmbit.»  
Així mateix, el Pla delimitarà i regularà la Infraestructura Verda de l'àmbit, que quedarà incorporada al Pla General amb l'aprovació del primer.  
5.2. Risc d'inundació. PATRICOVA. El Servei d'Ordenació del Territori, en data 20 d'octubre de 2017, en el seu informe realitza les observacions següents:  
1. «Hi ha afecció de l'avinguda de 500 anys a l'àmbit de l'actuació, i queda una falca de les parcel·les edificables afectada per tal perillositat, i cal rectificar-ne l'àmbit i no limitar-se a indicar com a única proposta l'adequació de l'edificació a les condicions d'inundació.»  
  
2. «S'observa l'existència d'un centre dotacional, centre d'interpretació, que queda greument afectat, amb calats de fins a 5 m i que hauria de tindre com a mínim un pla d'emergència davant del risc d'inundació. Aquest dotacional no hauria de canviar l'ús a un de més vulnerable, i la cosa adequada seria donar-li un ús de caràcter ocasional i que no implicara una elevada concentració de persones.»  
3. «S'haurà de justificar que les modificacions que introduïx el PRI respecte a l'ordenació vigent no suposen un increment de la vulnerabilitat de l'ús del sòl davant de la inundació, que poguera implicar un increment del risc d'inundació.»  
4. «Atés que es tracta d'un sòl urbà és d'aplicació l'article 20 de la Normativa del PATRICOVA:  
Article 20. Condicionants en sòl urbà i sòl urbanitzable amb programa d'actuació aprovat, afectat per perillositat d'inundació.  
  
Els ajuntaments, en el sòl urbà i en el sòl urbanitzable amb programa d'actuació aprovat, afectat per perillositat d'inundació, hauran de verificar la incidència de la mateixa i imposar, quan procedisca, condicions d'adequació de les futures edificacions, prenent com a referència les establides en l'annex I d'aquesta normativa. Així mateix impulsaran, juntament amb les restants administracions públiques implicades, la realització d'aquelles actuacions de reducció del risc d'inundació que siguen més prioritàries.  
En aplicació de l'informe, es conclou que no cal determinar la perillositat d'inundació (per mitjà d'estudi d'inundabilitat específic), ja que està fet a través del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), i és quant a les mesures que ha de prendre l'ajuntament, respecte al que s'haurà d'informar novament l'adequació de les mesures segons allò que s'ha indicat en el present informe.»  
  
5.3. Urbanisme. El 19 de juny de 2017, el Servei Territorial d'Urbanisme de València informa que «atés que es tracta d'un sòl urbà ja previst pel Pla General, i amb la justificació prèvia de les observacions realitzades, es considera que de les modificacions proposades no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques d'aquest servei.»  
En l'informe es realitzen una sèrie de consideracions, que tal com s'indica, hauran de tindre's en compte en fases posteriors de la tramitació de l'instrument de planejament.  
5.4. Anàlisi i valoració. Es proposa Pla de Reforma Interior en el municipi de Gandia amb l'objecte d'abordar una actuació de regeneració urbana en un àmbit discontinu de 191.916,49 m²s, a ambdós marges del riu Serpis.  
  
- Diagnòstic de la situació actual del medi. El PRI comprén terrenys de topografia plana, en un àmbit territorial de sòls d'arenes i argiles, amb capacitat d'ús elevada-classe B, que permeten un ús agrícola intensiu, fonamentalment de fruiters. La localització, juntament amb el tram final del riu Serpis, introduïx en aquest àmbit territorial, els riscos inherents a la presència del llit del riu.  
Els terrenys estan classificats pel PGOU vigent com a sòl urbà, i es troben completament integrats en la trama urbana. Els situats en el marge esquerre del Serpis presenten actualment dos usos: magatzems i aparcaments, amb els serveis urbanístics necessaris implantats.  
  
En els terrenys situats en el marge dret del Serpis, coexisteixen edificacions residencials, en general, en deficient estat de conservació, i terciàries destinades a botigues i magatzems (algunes d'aquestes edificacions també presenten un estat de conservació deficient). Els terrenys del parc, que inclús no es troben incorporats, presenten un estat d'abandó que en propicia l'ús com a aparcament no controlat. En aquest àmbit, segons s'indica en el document inicial, es presumeix que «la funcionalitat dels serveis urbanístics bàsics resulten un tant precaris i clarament insuficients per a les demandes actuals.»  
  
  
- Alternativa plantejada en el document inicial estratègic.  
El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza basant-se en la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat al maig de 2016, i en els informes sectorials emesos.  
En el document es proposa com a alternativa l'ordenació urbanística denominada Proposta 4a, tal com s'ha descrit en l'apartat 3.5; i per a aquesta proposta núm. 4 s'estudien i estableixen els càlculs d'aprofitament urbanístic del sector.  
El PRIM proposa en el seu àmbit els valors següents:  
- Anàlisi i valoració ambiental de la proposta. Analitzada l'alternativa triada atenent la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de PRIM formula una reordenació del model urbanístic proposat des del PGOU per a un àmbit exclusivament de sòl urbà, en part insuficientment dotat de serveis urbanístics.  
  
Es determinen les magnituds dels paràmetres d'edificabilitat a partir de les regles establides en els articles 35.1.c i 36.4 de la LOTUP; i les de volumetria atenent criteris de visibilitat, qualitat tipològica i singularitat de l'emplaçament a nivell urbà.  
Dels dos àmbits en què es divideix el sector, únicament el de l'entorn del parc presenta una afecció ambiental destacable per perillositat d'inundació, que afecta algunes parcel·les residencials del seu extrem nord, per la qual cosa s'haurà de concretar aquest àmbit d'afecció i rectificar l'ordenació proposada. Així mateix, per a l'equipament públic localitzat en el centre del Parc, greument afectat per reg d'inundació, s'establirà un règim d'usos que minimitze eixe risc.  
  
Es conclou que, atenent la valoració realitzada, l'alternativa proposada, no tindria incidència significativa en el model territorial del municipi, al tractar-se d'una actuació en sòl urbà ja classificat; que no produiria increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural, ni sobre el patrimoni cultural, que facilitarà les actuacions de conservació i millora del Parc Ausiàs March; i l'afecció per risc d'inundació que presenta és esmenable amb l'adopció de mesures concretes adequades.  
  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001 42/CE/del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla de reforma interior Ausiàs March de Gandia, no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural, ni en el patrimoni cultural; incideix sobre l'àmbit de sòl urbà del municipi, que presenta risc de perillositat d'inundació esmenable amb l'adopció de mesures respecte a l'ordenació proposada.  
  
Per això, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és prou per a determinar que la proposta de Pla de reforma interior Ausiàs March de Gandia (València) no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior Ausiàs March de Gandia, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es corregisca l'afecció per inundació, per la qual cosa, prèvia a l'aprovació definitiva:  
1. S'haurà d'atendre les consideracions realitzades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA), i sol·licitar-ne un nou pronunciament, i integrar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen. En el cas que de la dita ordenació es deriven efectes significatius en el medi ambient per risc d'inundació, aquest informe s'entendrà desfavorable.  
2. S'hauran d'atendre les consideracions realitzades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i sol·licitar, per a l'Estudi d'Integració Paisatgística a elaborar, pronunciament sobre el mateix estudi, i integrar en el pla, si és el cas, les determinacions que en el nou informe s'indiquen.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla de reforma interior Ausiàs March en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor n'haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de reforma interior Ausiàs March de Gandia, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i perquè tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de desembre de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José de la Vall Arocas.»  
  
València, 28 de desembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.