Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10467, del 12-12-2024 (2024/12820)

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d’impacte ambiental del Projecte de planta de biometanització, parcel·les 126 i 213, del polígon 51 del terme municipal de Llíria. Expedient: (2841534) 198/2023/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10968

Data del DOGV
:   12-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12939

CVE
:   MKEK-H-6534-35357

Data del document
:   19-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Llíria
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (2841534) 198/2023/AIA.

Títol: Planta de biometanització.

Promotor: Bioenergía Gas Renovable V, SL

Òrgan substantiu: Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.

Ref. òrgan substantiu: 029/22 IPPC.

Localització: parcel·les 126 i 213 del polígon 51 del terme municipal de Llíria.

NIMA: 3556469955.

Descripció del projecte

L’empresa Bioenergía Gas Renovable V, SL, promou un projecte de planta de biometanització en les parcel·les 126 i 213 del polígon 51 del terme municipal de Llíria (València).

L’objecte del projecte és la construcció i operació d’una planta de generació de biometà a partir de la valorització de 192.700 t/any de residus orgànics no perillosos mitjançant digestió anaeròbia. En concret, es gestionaran residus orgànics procedents d’instal·lacions per al tractament de residus no perillosos, fem de vaca, llots de depuradora, orgànic industrial líquid, orgànic industrial sòlid, fracció orgànica de residus sòlids urbans i material SANDACH categoria 2 o 3.

El biometà generat serà injectat a la xarxa de subministrament de gas natural mitjançant la construcció d’un gasoducte que es desenrotllarà en projecte a banda i que enllaçarà amb el gasoducte d’Enagas, estimant-se una producció de 7.470.256 m³/any de biometà injectat en la xarxa gasista (81.200 MWh anuals) i una reducció aproximada de 37.784 t de CO2 equivalents per any.

Les parcel·les a on es realitzarà el projecte es qualifiquen urbanísticament com a sòl no urbanitzable comú a on es permet la implantació d’activitats industrials i productives subjectes a declaració d’interés comunitari segons el Pla general d’ordenació urbana del municipi de Llíria. La superfície cadastral és de 16.857 m² i la superfície total construïda serà de 14.368 m². El projecte té declaració d’interés comunitari de data 29.02.2024.

El procés productiu que tindrà lloc en la instal·lació consistix en:

– Fase 1: Pesatge, recepció i pretractament dels residus orgànics.

– Fase 2: Bombament de substrats i digestió.

– Fase 3: Tractament del gas.

– Fase 4: Tractament del digestat.

La planta es dividix en les àrees següents: recepció, digestió, tractament i emmagatzematge del digestat, tractament de gas, calor, zones comunes i vials de trànsit. En estes es troben les instal·lacions d’emmagatzematge, els equips de pretractament segons residu, hidrolitzadors, calderes, digestors, el gasòmetre i les instal·lacions d’emmagatzematge de digestat, tractament del biogàs i instal·lacions auxiliars.

No es preveu la realització de nous camins o vials d’accés a la planta, a la qual s’accedix pels camins públics existents. En la parcel·la es crearà un accés principal que partirà des del camí asfaltat existent.

Les tasques constructives inclouen: tala d’arbres, esplanació i moviment de terres (rebuig i desbrossament, desmunt, terraplenament i anivellament, excavacions), pavimentació de superfícies, muntatge d’instal·lacions provisionals d’obra, obra civil (fonamentació, estructura, cobertes, murets i tancaments), tancament exterior, instal·lació d’il·luminació exterior i expedició de residus.

Les necessitats totals d’aigua de la planta (12.595 m³/any) són degudes a l’aigua de procés (11.620 m³/any), aigua de neteja (780 m³/any) i aigua d’ús sanitari (195 m³/any). La planta disposarà de 3 depòsits per a emmagatzematge d’aigua per als diferents usos, amb capacitat total de 240 m³. El subministrament d’aigua potable es realitzarà mitjançant ompliments programats d’un depòsit acumulador de 20 m³ amb camions cisterna.

El consum anual d’energia s’estima en 6.141 MWh a obtindre de la xarxa elèctrica, i s’instal·larà un centre de transformació i una línia subterrània per a donar subministrament. Per a l’enllumenat de la planta es preveu l’ús d’una instal·lació fotovoltaica de sostre. Com a suport en cas d’interrupció del subministrament elèctric, es preveu l’ús d’un grup electrogen de 160 kW alimentat amb dièsel (consum estimat de 6.000 litres/any). Per a l’aportació de calor, la planta disposa d’una caldera principal de biomassa (estelles) de potència 2,5 MW i una caldera auxiliar de suport de biogàs de 2 MW de potència.

S’estima una producció anual de 177.442,54 t de residus no perillosos i 8,7 t de residus perillosos procedents del procés productiu, del manteniment de les instal·lacions i de les oficines.

Tramitació administrativa

En data 28.09.2021, el Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) va donar trasllat a este òrgan ambiental de la sol·licitud d’avaluació d’impacte ambiental ordinària del projecte. A la sol·licitud s’adjunten:

– Projecte tècnic.

– Estudi d’impacte ambiental i resum no tècnic.

– Documentació complementària: estudi d’integració paisatgística, estudi d’inundabilitat, memòria arqueològica, certificat de verificació documental, informe de compatibilitat urbanística, entre altres.

En dates 17.10.2022 i 26.12.2022, el Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental emet requeriments d’esmena de la documentació mínima per a l’inici de l’expedient. En concret, la sol·licitud d’inici del promotor i les al·legacions i informes resultat dels tràmits d’informació pública i consulta a les administracions públiques afectades i a persones interessades.

En data 26.01.2023, l’òrgan substantiu remet una sol·licitud del promotor i diligència de fi de termini del tràmit d’informació pública.

En data 21.04.2023, el Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental reitera requeriment d’esmena del resultat del tràmit de consultes a les administracions públiques afectades.

En dates 15.05.2023, 06.06.2023 i 05.10.2023, l’òrgan substantiu remet els informes següents:

– Informe de l’Ajuntament de Llíria

– Informe de l’Entitat de Sanejament d’Aigües (EPSAR)

– Informe del Servici de Protecció de l’Atmosfera

– Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer

– Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni

En data 12.12.2023, el Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental remet requeriment d’esmena de documentació. En particular, sol·licita informe de l’òrgan competent en PATRICOVA i informe de l’òrgan competent en residus.

En dates 07.02.2024, 13.03.2024, 17.05.2024 i 14.06.2024, l’òrgan substantiu remet nous informes de consultes a les administracions públiques:

– Informes del Servici de Prevenció, Reutilització, Foment de Reciclatge i Gestió Circular de Recursos.

– Informes de situació del sòl del Servici de Residus.

– Informe de l’Agència de Seguretat i Emergències.

– Informe conjunt del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge i el Servici de Gestió Territorial.

– Informe del Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA).

– Informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge.

– Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

a) Informació pública

D’acord amb la documentació remesa, el Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va efectuar la informació pública de l’expedient mitjançant exposició pública en data 08.06.2022 de la documentació relativa a l’expedient substantiu en el portal web de l’àrea de qualitat ambiental de la Generalitat Valenciana, i anuncis en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  número 9357 de data 08.06.2022 i número 9368 de data 23.06.2022, i durant el termini d’exposició pública no es van presentar al·legacions.

b) Consultes a administracions i informes rebuts

Simultàniament al tràmit d’informació pública van ser formulades una consulta i una petició d’informes per part de l’òrgan substantiu a les següents administracions públiques amb competències mediambientals afectades i a les entitats interessades. S’ha rebut una còpia dels informes següents:

– Informe favorable de compatibilitat urbanística de dates 05.10.2021 emés per l’Ajuntament de Llíria, condicionat a l’obtenció prèvia de la declaració d’interés comunitari.

– Informe favorable de dates 16.06.2022 emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, condicionat al compliment de les mesures correctores següents:

«1. Realització de sondejos arqueològics en les parcel·les 126 i 213, sobretot en la zona nord-oest, donada l’abundància de materials arqueològics, amb la finalitat d’establir la presència o no d’estructures arqueològiques en la zona, i valorar convenientment els elements patrimonials identificats.

2. Un control i seguiment arqueològic intensiu per part de tècnics especialitzats de totes les obres per a la implantació d’esta planta, especialment dels moviments de terres que es duguen a terme i que tinguen una afectació sobre el subsol, per a garantir que no s’afecten els jaciments bassa dels Pasquals i PCRC 21, ja que podrien vore’s afectats per la realització de camins d’adequació, clos...

3. Abalisament dels bancals. L’abalisament es farà en tot el perímetre del bé deixant un passadís d’almenys 1 m de distància entre este l’abalisament.

4. Visites puntuals per a comprovació que les mesures de protecció del bé es troben en perfecte estat fins a la posada en servici de la instal·lació.

5. Retirada de l’abalisament, una vegada finalitzades totes les actuacions en la planta de biometanització i garantir la recuperació immediata de les condicions originals després del cessament de la construcció. Així com una supervisió d’estes mesures d’abalisament fins a la posada en servici de la instal·lació.»

– Informe de data 10.10.2022 emés pel Servici de Protecció de l’Atmosfera en el qual s’especifiquen els focus d’emissió, els seus valors límit, els controls reglamentaris i indica que en les fitxes CAPCA remeses han de ser esmenades.

– Informe favorable de data 04.11.2022 emés per l’Ajuntament de Llíria en el qual se sol·licita auditoria acústica una vegada iniciada l’activitat i autocontrols de soroll i vibracions almenys cada cinc anys, i s’informa de la possibilitat de gestió dels residus assimilables a urbans pel servici d’arreplega de l’Ajuntament.

– Informe de data 03.02.2023 emés per l’EPSAR, favorable condicionat al compliment mesures relatives a les condicions dels abocaments a EDAR, les MTD concernents als usos de l’aigua dins de la instal·lació, i la disposició de comptadors d’aigua i arquetes d’inspecció.

– Informe de data 26.05.2023 emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, favorable condicionat al compliment de mesures relatives a la impermeabilitat i estanquitat dels depòsits, els sistemes d’alleujament de les línies d’aigües i la gestió de les aigües residuals i les aigües pluvials.

– Informe desfavorable de situació del sòl de data 24.06.2024 emés pel Servici de Residus.

– Informe de data 30.01.2024, emés pel Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA), favorable a l’estudi d’inundabilitat i estimant compatible l’activitat amb el risc de perillositat geomorfològica d’inundació que afecta les parcel·les.

– Informe favorable de data 01.02.2024 emés pel Servici Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos en el qual s’establix el règim d’obligacions conforme a la normativa estatal i autonòmica de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

– Informe de data 09.02.2024, emés pel Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge, favorable condicionat al compliment de les següents mesures d’integració paisatgística:

«-Localització de les instal·lacions en una zona a on es troben activitats de caràcter industrial preexistents, que limiten la visibilitat de la planta, en una ubicació aïllada que permet el manteniment de zones agrícoles (qualificades de zones tampó en l’EIP) i la disminució de l’efecte acumulatiu generat.

– Ús de colors ocres i acabat de superfícies mat en tots els tancaments i estructures, de manera que s’evite l’ús de colors cridaners i de materials que provoquen lluentors o reflexos. Limitació a 17 m de l’altura màxima dels digestors, elements de més volumetria de les instal·lacions, i acabat del gasòmetre amb pintura superficial de color verd similar a la vegetació de l’entorn.

– Manteniment dels murs de pedra seca que delimiten les parcel·les. Es repararan els desperfectes que puguen ocasionar-se en la fase d’execució.

– Tractament de les vores de les parcel·les amb vegetació i arbratge, en una superfície aproximada de 1.628,71 m², mantenint les espècies i el marc de plantació propis de la zona i evitant l’efecte de pantalla vegetal artificial. En el perímetre es plantarà arbratge agrícola (oliveres, subministrades amb un diàmetre aproximat d’entre 60 i 80 cm) i espècies arbustives (llentiscle i lavanda), i es reservaran els quatre extrems de la parcel·la per a la plantació d’arbratge de tipus forestal (pi blanc, subministrats amb una altura d’entre 450 i 500 cm d’altura) i espècies arbustives i/o herbàcies (romer i timó).

– Tractament d’espais intersticials, mitjançant la plantació de diferents peus d’espècies aromàtiques, amb un marc de plantació adequat per al correcte funcionament de la instal·lació (lavanda i timó).

– Restauració paisatgística de les zones de l’entorn afectades per les obres.»

– Informe de maig de 2024 emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual sol·licita a l’aportació de dades d’anàlisis de les aigües subterrànies.

– Informe favorable de situació del sòl de data 24.06.2024 emés pel Servici de Residus.

– Informe favorable de data 04.06.2024 emés pel Servici Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos en el qual es modifica l’operació de valorització autoritzada i la llista de residus admissibles.

Consideracions ambientals

En l’actualitat, les àrees urbanes, els sectors industrials i diversos segments de la societat generen deixalles la gestió de les quals presenta complexitats significatives des de la perspectiva ambiental. Davant d’esta problemàtica, la producció de gasos renovables a partir de residus sorgix com una solució innovadora que integra la gestió de residus amb la producció d’energia sostenible, la qual cosa afavorix la descarbonització i el desenrotllament de l’economia circular en transformar els residus en recursos valuosos i mitiga, al mateix temps, l’impacte ambiental dels abocadors i la incineració.

En esta línia, a escala nacional, el foment de gasos renovables (biogàs, biometà i hidrogen renovable) està previst en el Pla nacional integrat d’energia i clima (PNIEC) 2021-2030.

En l’estudi d’impacte ambiental s’han considerat diferents alternatives, tant tècniques com d’ubicació. Es planteja l’alternativa zero o de no realització, que és descartada per motius ambientals, econòmics i socials. L’alternativa 1 planteja la ubicació en les parcel·les 126 i 213 del polígon 51, en la zona de la bassa dels Pasquals, àrea altament antropitzada. L’alternativa 2 planteja la ubicació en les parcel·les 51 i 26 del polígon 126, zona no tan degradada i pròxima a una zona forestal, la Mont-ravana. L’alternativa 3 planteja la ubicació en la parcel·la 34 del polígon 123, zona de paisatge no degradat i amb qualitat visual. Se selecciona l’alternativa 1 atenent consideracions paisatgístiques i visuals. En particular, esta opció se situa en un entorn amb més capacitat per a albergar este tipus de projecte l’existència en la zona d’indústries que han degradat la qualitat del paisatge i, d’altra banda, trobar-se allunyada de béns catalogats com a recursos paisatgístics i possibles miradors o punts d’observació del territori.

Respecte de les alternatives tècniques, s’analitzen la incineració de residus, la digestió anaeròbia sense valorització energètica i la digestió anaeròbia amb valorització energètica, i és la digestió anaeròbia amb valorització energètica l’alternativa seleccionada pel seu rendiment econòmic, ja que reduïx els costos d’explotació i dona una eixida ambientalment satisfactòria als residus, de manera que se situa en línia amb les estratègies de lluita contra el canvi climàtic.

La instal·lació se situa a vora 3 km dels nuclis urbans de Casinos i Domeño i a 1 km de la urbanització Mont-ravana, separada d’esta última per una elevació muntanyenca.

D’acord amb la cartografia de l’ICV, no se situarà en terreny forestal, encara que es troba a menys de 500 m de terreny forestal, per la qual cosa se situa en la zona d’influència forestal. La muntanya d’utilitat pública més pròxima, denominada la Concòrdia (V087), es troba a prop de 3,6 km al nord-est.

La zona presenta pendents inferiors al 25 % i sòls d’alta permeabilitat. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la contaminació és baixa i la massa d’aigua subterrània, denominada Llíria-Casino, té un estat químic, quantitatiu i global roín segons l’estat de les masses d’aigua del Pla hidrològic del Xúquer 2022-2027. Com a llits més rellevants en les proximitats de la planta es troben a 1.135 m el barranc de Punxa i a 1.400 m la rambla d’Artaj. A 550 m es troba un altre llit de menor entitat.

L’àmbit de l’actuació se situa fora de zones inundables segons el sistema nacional de cartografia de zones inundables (SNCZI), encara que la zona es troba afectada per perillositat d’inundabilitat de caràcter geomorfològic segons el PATRICOVA. Referent a això, s’aporta estudi d’inundabilitat informat favorablement per l’òrgan competent determinant que a pesar que la ubicació es troba lleugerament afectada per perillositat d’inundació amb calats inferiors a 0,15 cm, no hi ha cap risc d’inundació i l’activitat és compatible.

Consultat el Banc de dades de biodiversitat (quadrícula 1x1), no s’indica la presència d’espècies prioritàries de fauna en l’àmbit del projecte. No obstant això, l’espècie protegida Erinaceus europaeus (eriçó comú) és present. Així mateix, l’estudi d’impacte ambiental indica la presència de l’espècie prioritària de flora Asplenium majoricum; tanmateix, concreta que la seua presència se situa en el barranc de la Marjuela, en el terme municipal de Bugarra, a vora 9 km de l’àmbit de la instal·lació. Actualment, les parcel·les es troben cultivades amb ametler.

El projecte no es localitza en l’àmbit d’espais naturals protegits, espais de la Xarxa Natura 2000, o que alberguen hàbitats d’interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats.

L’estudi d’impacte ambiental descriu les accions del projecte potencialment generadores d’impactes en el medi ambient durant les fases de construcció, explotació i abandó.

En la fase constructiva, la tala d’espècies vegetals i la pavimentació de la superfície provocaran alteracions permanents en l’hàbitat i fluctuacions en les poblacions de fauna. Com a mesura per a preservar la biodiversitat, el promotor indica que previ al començament de les obres realitzarà una prospecció de flora i fauna per a comprovar la inexistència de nidificació i vegetació d’espècies rellevants. En cas de detectar espècies prioritàries, ho comunicarà al Servici de Vida Silvestre i estudiarà la compatibilitat amb les actuacions previstes o el seu trasllat a altres zones. Igualment, com a mesures addicionals, establix el soterrament de la línia elèctrica de subministrament, la limitació de la velocitat de circulació a 30 km/h per a evitar atropellaments i la prohibició de circular fora dels camins establits, entre altres.

Les repercussions en l’atmosfera resulten del trànsit de vehicles i maquinària pesant, així com del moviment de terres i transport de materials. Per a reduir les emissions de pols i partícules, com a mesures preventives s’establix l’aplicació periòdica de regs, el resguard dels apilaments de materials pulverulents del vent i l’ús de dispositius de coberta en les caixes dels bolquets, entre altres.

Relacionats amb l’obra civil, els principals residus seran: formigó, plàstic, ferro i acer, terres i pedres, paper i cartó, absorbents, filtres, draps contaminats per substàncies perilloses i olis minerals no clorats de motor, transmissió mecànica i lubrificants. Amb la finalitat de previndre impactes significatius en la hidromorfologia i el sòl, s’establirà una zona impermeabilitzada (punt net) que comptarà amb material absorbent per a contindre possibles vessaments destinada al manteniment de la maquinària d’obra i a l’emmagatzematge residus. Si l’abocament es produïx fora d’esta zona designada, el sòl contaminat serà retirat i gestionat pel gestor autoritzat.

Finalitzada la fase de construcció, tots els residus s’entregaran al gestor autoritzat, i es donarà prioritat al reciclatge i la valorització, i d’igual manera totes les àrees afectades no ocupades permanentment seran descompactades i restaurades.

L’activitat es troba catalogada com a potencialment contaminadora de l’atmosfera segons l’annex I del Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, ja que durant la fase de funcionament es generaran emissions de gasos contaminants i gasos d’efecte d’hivernacle a l’atmosfera. En particular:

Canalitzades.

Caldera de biomassa (sistemàtic, canalitzat amb un fumeral).

Corrent d’off-gas (sistemàtic, canalitzat amb un fumeral).

Torxa (no sistemàtic).

Caldera de biogàs (no sistemàtic).

Grup electrogen (no sistemàtic).

Difuses.

Zona de recepció.

Tanc de mescla.

Bassa de digerit.

Zona emmagatzematge fem.

Com a mesures per a reduir les emissions (incloses les males olors), s’han dissenyat depòsits estancs (tancats i impermeables) i instal·lacions amb cobertes o tancades. En concret, la recepció de la fracció orgànica de residus sòlids urbans i residus agroalimentaris (inclòs el sistema de separació d’envasos) es desenrotllarà dins de nau coberta, la recepció de material semisòlid i fem de vaca es realitzarà en una sitja coberta i la de residus líquids en un depòsit tancat. El material SANDACH es pasteuritzarà en línia a banda i s’incorporarà al procés posteriorment. A més, el temps d’espera de la matèria orgànica en l’emmagatzematge serà mínim, la introducció dels residus líquids des dels camions cisterna serà directa, i la matèria orgànica, residus i subproductes sòlids es cobriran amb una coberta flexible.

Des de la zona d’emmagatzematge i pretractament, els residus es bombaran als hidrolitzadors per a sotmetre’ls a un procés termòfil amb agitació, i posteriorment passen als digestors anaerobis per a obtindre biogàs i digestat. El disseny estanc i tancat dels hidrolitzadors i digestors farà que no puguen haver-hi emissions durant el procés que té lloc en l’interior d’estos tancs. Els digestors estaran equipats amb vàlvules de seguretat i cremadors per al control de les sobrepressions.

El biogàs generat té en la seua composició un 57,7 % de CH4, 41,4 % de CO2, 0,5 % de O2 i N2, i traces de H2S inferiors a 5.000 ppm. Prèviament a la seua depuració en biometà, s’emmagatzemarà en un gasòmetre regulador, i posteriorment serà enviat al sistema de tractament i depuració compost per un mòdul de desulfuració per a eliminar H2S i un mòdul d’upgrading per a eliminar CO2, entre altres mòduls. Les amines utilitzades en el procés d’upgrading es regeneraran per a la seua reutilització i el corrent off-gas resultant (CO2) s’emetrà directament a l’atmosfera.

El biometà que no complisca les característiques per a ser injectat a la xarxa es reinjectarà en els digestors. Així mateix, per a evitar l’emissió directa de metà a l’atmosfera en situacions de funcionament anormal, i com a mesura de seguretat, el sistema comptarà amb una torxa per a cremar el biogàs en cas de parada en el sistema de purificació del biogàs o de la caldera.

Com a residus de procés es generaran 99.624 t/any de digerit líquid, 77.385 t/any de digerit sòlid, 333 t/any de residus d’envasos, i 100 t/any de cendres. Les tasques de manteniment i oficines preveuen la producció de 8.700,2 kg/any de residus perillosos i 538,6 kg/any de no perillosos.

El digestat generat es transportarà a l’àrea de tractament i emmagatzematge per a separar la fracció sòlida de la fracció líquida en un espai compost per diversos compartiments rectangulars. La fracció sòlida separada s’emmagatzema com a matèria orgànica seca estabilitzada en una àrea ensostrada amb parets de formigó, i la fracció líquida es conduïx a una bassa de formigó semisoterrada. Des d’ací, una part de la fracció líquida es recircula per a condicionar la matèria orgànica d’entrada i la resta s’emmagatzema fins a la seua retirada posterior.

En la instal·lació s’aplicaran tècniques per a la minimització de consums i eficiència energètica consistents en l’ús de motors elèctrics d’alta eficiència i utilització de variadors de freqüència per al seu control, instal·lació de lluminàries amb tecnologia LED i ús d’energies renovables en el procés (biomassa, biogàs i fotovoltaica). Les cendres que es produïxen en la caldera de biomassa s’emmagatzemaran dins d’una nau tancada.

La part del procés productiu que comportarà més risc de contaminació del sòl i a les aigües subterrànies és l’emmagatzematge dels residus, llots, SANDACH cat. 3, fem i digestat, pel seu potencial contaminant en cas d’abocament accidental, trencament de depòsits, lixiviats o fugues. Com a mesures preventives, el promotor establix que en totes les zones de càrrega o emmagatzematge s’executarà solera de formigó amb una xarxa de drenatge per a contindre vessaments, i que totes les zones de càrrega, tractament de digerit i sitges de magatzematge tindran coberta amb pendent per a l’arreplega d’aigües pluvials i parets laterals. S’establiran, a més, plans de control de les possibles plagues que l’emmagatzematge de residus i digestat puguen originar.

Els residus produïts de les operacions de manteniment i d’oficines que siguen sòlids assimilables a urbans podran ser gestionats pel servici d’arreplega municipal d’acord amb el que especifica l’informe de l’Ajuntament de Llíria. Els no assimilables a urbans seran gestionats mitjançant gestor autoritzat. Prèviament a la seua retirada s’emmagatzemaran de manera segregada en zones impermeabilitzades, davall d’una teulada i amb cubetes de retenció de vessaments accidentals amb capacitat suficient per a evitar abocaments accidentals. No es podran mesclar ni diluir els residus perillosos amb altres categories de residus perillosos ni amb altres residus, substàncies o materials. La duració de l’emmagatzematge dels residus no perillosos amb destinació a valorització serà inferior a 2 anys, o inferior a un any quan es destinen a eliminació. En el cas dels residus perillosos serà de sis mesos.

Quant a l’afecció sobre el paisatge, la zona a on se situarà el projecte és d’ús agrícola, amb un grau de naturalitat poc significatiu i en un entorn antropitzat i degradat per la proximitat d’una indústria de caolí. La instal·lació estarà constituïda per una sèrie de recintes coberts en forma de cúpula. No afecta cap recurs paisatgístic, ni fragmenta la infraestructura verda, encara que es localitza a aproximadament 1 km al BIC la Mont-ravana, un recurs paisatgístic d’alt valor per al seu interés patrimonial.

S’adjunta a l’estudi d’impacte ambiental un estudi d’integració paisatgística informat favorablement pel Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge. En este estudi s’indica que la incidència visual resultarà poc significativa respecte dels punts analitzats, a excepció de la carretera CV-35, a on la planta serà significativament visible, i incorpora mesures per a reduir l’impacte visual. Referent a això, estes mesures hauran de ser completades amb les indicades en l’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge i detallades en l’apartat de «Consultes a administracions i informes rebuts» de la present declaració.

Així mateix, s’ha dut a terme un estudi arqueològic en la zona que va ser informat favorablement per la Direcció General de Cultura i Patrimoni. La prospecció arqueològica indica la presència d’un alt nombre de restes ceràmiques de cronologies ibèrica/romana i de béns del patrimoni etnològic, en concret, 8 bancals. Les parcel·les per ocupar se situen a vora 200 m de béns inventariat, en concret, els jaciments arqueològics de bassa de Pasquals, PCRC 21, les Fites i PCRC 22.

Tant l’estudi arqueològic com l’informe de l’òrgan competent en patrimoni cultural conclouen que, encara que el projecte no afecta cap BIC o BRL, és necessari l’establiment de mesures correctores com la realització de sondejos arqueològics en les parcel·les 126 i 213 (sobretot en la zona nord-oest), el control i el seguiment arqueològic intensiu per tècnics especialitzats durant les obres, així com l’abalisament dels bancals existents.

La via pecuària més pròxima a l’actuació, denominada vereda de la Mont-ravana, se situa a prop de 250 m. No es produïx cap afecció a esta.

S’adjunta al projecte tècnic un estudi acústic que analitza el soroll preoperacional i conclou que el soroll predominant és el procedent de la indústria pròxima. Com a elements generadors de soroll en fase operacional, l’estudi d’impacte ambiental assenyala els següents:

– Trànsit de maquinària pesant i camions.

– Calderes de biogàs i biomassa.

– Centre de transformació.

– Separadors sòlid-líquid.

– Motors (mescladors, agitadors, depacker, triturador, bombes…).

– Compressors de biometà.

Com a mesures, durant la fase de funcionament no es faran treballs en període nocturn (22 hores a 8 hores) i s’instal·larà una barrera vegetal perimetral. Així mateix, es realitzarà una auditoria acústica una vegada iniciada l’activitat i autocontrols de les emissions acústiques i vibracions almenys cada cinc anys.

No s’introduirà aigua directament al procés productiu, ni es produiran abocaments d’aigües residuals de procés. L’aigua de neteja i aigualeig i la requerida pels equips d’upgrading s’obté del tractament d’una part de la fracció del digestat líquid generat, i les aigües residuals procedents de neteja i aigualeig, procés de desulfuració, pous de condensats i arquetes de lixiviats, s’emmagatzemaran i recircularan al procés productiu per a condicionar els residus.

Com que no es disposa de la ubicació de sanejament municipal, els abocaments d’aigües residuals d’origen sanitari s’emmagatzemaran en un depòsit soterrat que serà buidat periòdicament mitjançant camió cisterna d’arreplega programada que els entregarà gestor autoritzat.

L’estudi d’impacte ambiental analitza la vulnerabilitat del projecte davant d’accidents greus i/o catàstrofes. El funcionament de la planta porta un risc intrínsec d’incendi i explosió. La zona presenta risc d’incendi baix, encara que se situa pròxim a zones amb risc alt per la seua proximitat al terreny forestal de la Mont-ravana. Com a mesures per a reduir el risc, les obres s’efectuaran en l’època de menys risc d’incendis, i, durant la fase de funcionament, es comptarà amb un pla d’autoprotecció per a la gestió de situacions de funcionament anormal que puguen produir un risc per a la seguretat de les persones i el medi ambient.

Com a mesura dins del programa de vigilància ambiental, el projecte preveu la implantació d’un pla de seguiment en el qual es comprove l’efectiva aplicació de les mesures preventives i correctores previstes en l’estudi d’impacte ambiental i normativa ambiental. La informació arreplegada en el pla de seguiment es plasmarà en informes periòdics de seguiment i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals, tant en la fase de construcció com en la d’explotació. Durant la fase d’explotació es realitzaran les següents accions de seguiment:

– Control de l’emissió gasos contaminants i monitoratge en continu.

– Control dels nivells acústics de la maquinària i instal·lacions.

– Seguiment de la protecció de la hidrografia i la qualitat de les aigües superficials.

– Seguiment de la generació i gestió de residus.

Després de la vida útil de les instal·lacions, es procedirà al seu enderrocament i desmantellament. En esta fase es generaran emissions de partícules i pols a l’atmosfera per les accions de trànsit de maquinària pesant, eliminació de superfícies pavimentades, anivellament i descompactació del terreny, demolicions i desmantellament de la instal·lació. Per a garantir els usos posteriors del sòl, no haurà de quedar cap element artificial i s’haurà de restaurar el sòl afectat i la cobertura vegetal.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l’article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l’epígraf 6.1.a de l’annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d’impacte ambiental.

L’expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.

L’article 8 del Decret 17/2024, de 12 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, assigna a la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, prevenció d’incendis, caça, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques i transports, ports i aeroports.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Formular la present declaració d’impacte ambiental i considerar acceptable el projecte de construcció i operació d’una planta de generació de biometà, promogut per Bioenergía Gas Renovable V, SL, en les parcel·les 126 i 213 del polígon 51 del terme municipal de Llíria (València), en la qual s’establixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l’avaluació ambiental practicada i s’exposen a continuació, en les quals s’ha de desenrotllar el projecte per a l’adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.

Atesos els antecedents i els fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s’establixen en els termes següents:

1) Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte de planta de biometanització al sentit que determine l’avaluació ambiental de l’expedient d’autorització que preveja el gasoducte de connexió amb la xarxa gasista.

2) Pel que fa a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l’abast de l’autorització sectorial, entre els que propose el promotor, segons la documentació aportada a este òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l’òrgan competent considere susceptibles d’autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s’exigisca la tramitació d’un procediment d’avaluació ambiental, d’acord amb la legislació sectorial vigent.

3) Es realitzaran sondejos arqueològics en les parcel·les 126 i 213 del polígon 51 i s’efectuarà un control i seguiment arqueològic intensiu per tècnics especialitzats durant l’execució de les obres. Si es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d’acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

4) La impermeabilització durant la construcció haurà d’emprar materials amb tractament contra la corrosió i que garantisquen l’estanquitat dels depòsits d’acumulació i de tots els punts susceptibles de contaminació del sòl o les aigües subterrànies. Amb caràcter previ a l’inici d’activitat, s’hauran d’aportar a l’òrgan substantiu els certificats d’impermeabilitat i estanquitat d’estos depòsits. Així mateix, es portarà un adequat manteniment dels depòsits per a assegurar la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps.

5) No es disposarà cap envàs, depòsit o emmagatzematge de residus directament sobre el sòl. Si es produïx una situació anòmala o accident que puga ser causa de contaminació del sòl, el promotor ho comunicarà immediatament a l’òrgan competent i emprarà tots mitjans necessaris per a previndre i controlar els seus efectes.

6) Les instal·lacions i vials es mantindran nets, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense apilaments a la intempèrie de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials.

7) D’acord amb el que establix l’informe del Servici de Protecció de l’Atmosfera, s’hauran de minimitzar tant les emissions canalitzades com les difuses mitjançant l’aplicació de les millors tècniques disponibles (MTD), a més d’adoptar mesures per a canalitzar estes emissions, sempre que siga tècnicament i econòmicament viable, i dur a terme un pla de gestió d’olors o una avaluació de la molèstia per olors.

8) S’executaran les mesures d’integració paisatgística desenrotllades en l’estudi d’integració paisatgística i informe de l’òrgan competent en paisatge. En concret:

– Minimització dels moviments de terra i ús de camins ja existents.

– Limitació de l’altura dels digestors.

– Manteniment dels murs de pedra seca localitzats.

– Ús de colors ocres i acabats de superfícies mat en tots els tancaments i estructures.

– Acabat del gasòmetre amb pintura superficial de color verd similar a la vegetació de l’entorn.

– Restauració paisatgística de les zones de l’entorn afectades per les obres.

– Pantalla vegetal perimetral que evite l’efecte de pantalla vegetal artificial.

9) No podran efectuar-se abocaments directes o indirectes d’aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic. Així mateix, es mantindrà un registre de les retirades efectuades, que haurà de realitzar un gestor autoritzat.

10) En la línia o línies d’aigua de l’activitat susceptibles de generar vessaments d’aigües residuals, no hi haurà d’haver cap sistema de descàrrega capaç de generar vessament per qualsevol mitjà i periodicitat al domini públic hidràulic.

11) Es farà una auditoria acústica una vegada iniciada l’activitat i autocontrols de les emissions acústiques i vibracions almenys cada cinc anys.

12) S’inclouran dins del Programa de vigilància i seguiment ambiental els requisits establits en la present declaració d’impacte ambiental. Les accions incloses hauran de documentar-se, a l’efecte d’acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Ordenar la publicació d’esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. Esta declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.»

  

València, 19 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental