Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6716)

RESOLUCIÓ de 24 de maig de 2012 de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora, Alaquàs, Albalat dels Sorells, la Romana, Algueña, Pinós, Utiel i l'Alcora. Expedient número 25/2483 ZAY i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6716


Data del document
:   24-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pinós, el
    * Alaquàs
    * Romana, la
    * Algueña
    * Utiel
    * Alcora, l'
    * Albalat dels Sorells
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de maig de 2012 de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora, Alaquàs, Albalat dels Sorells, la Romana, Algueña, Pinós, Utiel i l'Alcora. Expedient número 25/1813 UXL i altres. [2012/6716]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 25/5562 HLS, 308/5122 FXE, 244/6377 BEJ, 080/8966 XIU, 103/5742 UZZ, 101/0572 UHT.  
  
València, 24 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 25/8129-IRK.  
Títol: fàbrica de paviment i revestiment ceràmic.  
Promotor: Undefasa, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte.  
Undefasa SA, és una empresa dedicada a la fabricació de paviments i revestiments de pasta roja i pasta blanca en el municipi de l'Alcora. Ateses les seues característiques, l'activitat està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa sol·licita autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.  
El procés productiu comença amb la recepció de la terra atomitzada que arriba a les instal·lacions per mitjà de camions que descarreguen en les tremuges de recepció. Per mitjà de cintes de transport i elevadors de catúfols, la terra atomitzada es transporta fins a les sitges de repòs i a les tremuges que alimenten les premses. Una vegada les peces han sigut conformades en la secció de premsat es dirigixen cap als assecadors. En les línies d'esmaltat s'apliquen els esmalts i les serigrafies, i, posteriorment, es dirigixen als forns per a procedir-ne a la cocció. El producte acabat es classifica, s'embala i es paletitza i es passa al magatzem de producte acabat en el parc d'intempèrie. Tota la parcel·la industrial disposa de solera de formigó. Com a fonts d'energia, en la indústria es consumix electricitat i gas natural.  
Paral·lelament al procés principal hi ha un procés de preparació d'esmalts. Els esmalts es molen en molins per mitjà de l'addició d'aigua i una vegada s'adquirix la textura adequada es bomben fins als cuits dotats d'agitadors, des dels quals s'envien als punts de consum en les línies d'esmalts.   
Les aigües pluvials s'arrepleguen en les cobertes de les naus per canalons i per mitjà de baixants s'aboquen les aigües a una xarxa de col·lectors que recorren la nau longitudinalment fins a aconseguir diversos col·lectors que conduïxen totes les aigües pluvials fins als punts d'abocament. D'una banda, hi ha un punt d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa municipal i, d'una altra, hi ha dos punts d'abocament d'aigües pluvials al barranc que confronta amb l'activitat.  
El subministrament d'aigua es realitza per l'empresa FACSA i es consumix en la secció d'esmaltat, preparació d'esmalts, neteja de recipients i en els servicis higiènics. La indústria disposa de pou propi del qual es té autorització per a l'extracció de 1.000 m³ d'aigua anualment que es destina per a la neteja de la fàbrica.   
Les aigües de procés s'arrepleguen per mitjà de canaletes i es conduïxen per canonades a la depuradora per a ser sotmeses a un tractament previ al seu abocament a la xarxa de sanejament municipal. Els llots ceràmics junt amb les suspensions aquoses es retiren per mitjà del gestor autoritzat. Les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa de sanejament municipal. L'empresa disposa de permís d'abocament per a les aigües residuals d'origen industrial i d'abocament d'aigües residuals sanitàries, els dos emesos per l'Ajuntament de l'Alcora.  
Les basses de la depuradora estan soterrades, amb una capacitat total de 108 m³, i estan formades per parets de formigó armat amb tractament adequat que en garantix l'estanquitat. La grandària d'estes basses és suficient per a arreplegar les aigües residuals produïdes per l'empresa durant uns quants dies. En la documentació que hi ha en l'expedient s'inclouen còpies del certificat d'impermeabilitat i estanquitat de la bassa d'acumulació d'aigües residuals de tipus domèstic i les seues conduccions, i el certificat de la impermeabilitat i estanquitat de la bassa d'acumulació d'aigües residuals industrials i de les conduccions d'estes.   
L'operació de neteja de recipients té un espai degudament habilitat en la zona de molturació d'esmalts. Esta zona disposa d'un rebaix en la solera, que, a causa del pendent existent, fa que qualsevol líquid que caiga desaigüe a la canaleta de recollida que connecta amb la depuradora.  
En la secció de recepció d'argiles atomitzades i premses es disposa d'un filtre de mànegues via seca per a 28.000 m³/h i un filtre de mànegues via seca per a 35.000 m³/h amb potència unitària de 56,1 i 59,62 kW, respectivament. En la secció d'esmaltat es disposa d'un filtre per a les esmaltadores de 55 kW de potència.  
La indústria té 13 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, corresponents a les ximeneres d'evacuació de gasos dels forns i assecadors, i a l'eixida de l'aire depurat en els tres filtres de mànegues. En la documentació de l'expedient s'inclou una còpia de l'informe d'inspecció d'emissions atmosfèriques elaborat per l'organisme de control autoritzat, pel qual es certifica que els focus d'emissió de contaminants complixen els límits establits en la legislació vigent.   
  
Es preveu una instal·lació destinada a triturar el test cru i elevar-lo, per mitjà d'un sistema de catúfols, a una tremuja des de la qual, per gravetat, cau el material triturat a una sitja de 3 m³. A esta mateixa sitja de 3 m³ es destinen, per mitjà de transport pneumàtic, les partícules capturades pels tres filtres de mànegues per al seu emmagatzematge fins a la seua recollida pel gestor autoritzat.  
Els residus generats són separats en origen i emmagatzemats a l'espera de ser arreplegats pel gestor autoritzat.  
Consideracions ambientals.  
Undefasa està ubicada en una parcel·la industrial al costat de la carretera de Ribesalbes a l'eixida de la població de l'Alcora. La parcel·la industrial confronta amb el barranc dels Prats i amb altres empreses del sector ceràmic.  
La proximitat de la indústria al barranc ha generat un efecte de límit i provoca un confinament del llit, així com l'eliminació de la vegetació ripària. Així mateix, l'empresa ha construït un pas sobre el barranc per a connectar la parcel·la industrial amb la parcel·la 53, del polígon 42, qualificada com a sòl no-urbanitzable i inclòs en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana. En esta, s'han evidenciat notables impactes, concretament l'eliminació de la coberta vegetal, l'arbratge i la vegetació ripària, moviments de terra, erosió de talussos, deposició directa de residus en el sòl, etc., fets que han de ser corregits.  
  
En la zona de la parcel·la industrial que limita amb el barranc hi ha el risc que caiguen objectes i producte acabat al llit durant les operacions d'emmagatzematge i la manipulació pels carretons elevadors, la qual cosa implicaria una reducció de la capacitat hídrica del barranc i un impacte ambiental, visual i paisatgístic, que podria resoldre's executant un tanca perimetral de mur i tancament en la zona de la parcel·la industrial que limita amb el barranc.  
Respecte al sòl i a les aigües subterrànies, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat i vulnerabilitat d'aqüífers baixa, i l'erosió potencial del sòl és elevada, tot això d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana.   
Durant l'exercici de l'activitat es consumixen matèries primeres i recursos, i es generen emissions a l'atmosfera, sorolls, residus i abocaments.  
Es genera pols en la recepció, transport, premsat d'argila, trituració del test cru i en les línies d'esmalt. La instal·lació té tres filtres de mànegues; dos d'estos servixen per a les seccions de recepció de terres i secció de premses, i el tercer s'encarrega de capturar les partícules generades en la secció d'esmalts. Les partícules capturades en els filtres es transporten de forma pneumàtica fins a una sitja elevada d'emmagatzematge de 3 m³ de capacitat en què també s'emmagatzema el test triturat. Periòdicament es buida el contingut de la sitja per mitjà d'una mànega telescòpica que carrega el camió banyera que realitza el transport fins al gestor autoritzat (atomitzador).  
En la instal·lació de trituració de test cru prevista pel promotor, es considera necessari realitzar les distintes operacions de trituració, elevació de la pols per mitjà de catúfols i la descàrrega a la sitja d'emmagatzematge, de manera que s'impedisca la emissió de partícules a l'exterior.  
A fi d'evitar l'emissió difusa de pols, l'estudi d'impacte ambiental indica que es duran a terme les mesures següents:  
- Tancament total de les instal·lacions d'emagatzematge i manipulació de materials pulverulents a granel, o, si és el cas, tancament parcial i adequació d'estes.  
- Tancament de les instal·lacions de transport i processat de materials.  
- Aspiració i espolsament d'instal·lacions d'emmagatzematge, transport, punts de transferència i de càrrega i descàrrega de materials pulverulents.  
- Condicionament, pavimentació i neteja d'instal·lacions, de les vies de circulació i de les àrees d'estacionament de vehicles.  
Com a conseqüència de l'activitat hi ha un risc per abocament accidental. Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics i de residus líquids, són la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies, com a conseqüència de fugues i de vessaments accidentals en les zones d'emmagatzematge. La totalitat de la superfície de la parcel·la industrial està pavimentada i en les zones on es generen aigües residuals industrials es disposa de canaletes d'arreplega de vessaments que estan connectades amb les basses de la depuradora.  
  
 L'estudi d'impacte ambiental establix la manera en què s'emmagatzemaran els residus. En concret, per als residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, es disposarà de cubetes o recipients d'arreplega de vessaments, que tindran com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total. Les cubetes seran individuals per a cada tipus de residus la mescla de les quals, en cas de vessament, suposa un augment de la seua perillositat o dificulta la seua gestió. Així mateix, la zona d'emmagatzematge de residus perillosos serà una zona pavimentada, coberta i ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i arreplega d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diferents residus. Respecte a l'emmagatzematge d'esmalts, una part d'estos s'emmagatzemen a l'exterior de les naus.  
En cas d'emergència, davant d'un possible desbordament de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials, s'instal·larà un tram de canonada que permeta el buidat de les basses d'aigües residuals industrials per mitjà de depòsits. Així mateix, les basses disposen de sensor de nivell que dispara una alarma sonora en el cas que el nivell d'aigua arribe a una cota fixada.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per l'increment del nivell de soroll a causa del funcionament de l'activitat i s'inclou estudi acústic en què s'identifiquen com a fonts sonores les premses, motor de rotació de la depuradora, el transport intern i els filtres d'aspiració entre altres. També s'adjunta auditoria acústica realitzada per un organisme de control autoritzat (OCA), en què es comprova la superació dels límits en determinats punts, tant en horari diürn com en el nocturn. L'estudi d'impacte ambiental indica que l'empresa adoptarà les mesures necessàries d'insonorització de les fonts sonores i d'aïllament acústic per a complir els límits establits per la legislació vigent en matèria de soroll.  
Programa de vigilància ambiental:  
El pla de vigilància ambiental en relació amb les emissions emeses a l'atmosfera consistix en autocontrols i controls reglamentaris, d'acord amb el que s'ha estipulat en la normativa d'aplicació. Es disposarà d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons l'annex IV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976.  
Es realitzaran mesuraments de soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la industrial per organisme de control autoritzat, es controlaran periòdicament l'estanquitat de les canaletes que transporten l'aigua residual industrial des dels focus de generació fins a les basses d'emmagatzematge, i es duran a terme les mesures de control i emergència respecte els abocaments accidentals descrits en el projecte.   
Es disposarà d'un registre de residus produïts on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega al gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat. Així mateix, s'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que establix el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 8 de febrer de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.   
Amb data 22 de febrer de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va emetre un informe dirigit al Servici de Control Integrat de la Contaminació i a l'Àrea d'Inspecció del Territori, en relació amb l'ocupació indeguda, per part del promotor del projecte, de la parcel·la 53, del polígon 42, situada a l'altre costat del barranc, qualificada com a sòl no-urbanitzable i inclosa en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, en la qual s'han dut a terme operacions com ara desbrossament, moviments de terra i emmagatzematge incontrolat de residus, entre altres.  
En l'expedient s'inclou una còpia de les autoritzacions per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències, per a les obres de construcció de solera de formigó de 2.100 m² en la zona de policia del barranc dels Prats i per a la construcció d'un pas sobre el barranc esmentat.  
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf l) del grup 4 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, en les parcel·les industrials amb referències cadastrals 0825417EI2856L8435MJ, 2197714UX4836C6544HY i 3936862MH2539D2589HA, promogut per l'empresa Undefasa, SA, ubicada en la carretera de Ribesalbes, s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. No podrà dur-se a terme cap tipus d'emmagatzematge fora del límit de la parcel·la objecte del projecte qualificada com a sòl Industrial, i s'haurà de mantindre la parcel·la rústica número 53 del polígon 42, coordenades UTM (FUS 30): (X=736.750; I= 4.439.250), lliure de recollides de matèries primeres, altres materials, producte acabat, residus i/o runes derivats de l'activitat.   
2. El promotor del projecte està obligat a restaurar els terrenys afectats de la parcel·la 53 del polígon 42, coordenades UTM (FUS 30): (X= 736.750; I= 4.439.250) i a eliminar tots els recollits, residus i objectes disposats en esta abans d'un any, des de la recepció de la present resolució pel promotor, i es gestionen els residus degudament a través del gestor autoritzat.   
En un termini no superior a tres mesos des de la recepció de la present resolució, el promotor presentarà davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (amb indicació del número d'expedient: 25/08-AIA) un projecte de restauració que inclourà la superfície del terreny afectat, la restitució topogràfica a realitzar, el pla de regeneració del terreny i la revegetació prevista, i s'hi inclou el tractament previst per als talussos erosionats.   
El projecte de restauració haurà de disposar del vistiplau de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Es recomana l'ocupació d'espècies autòctones i densitats de plantació de semblants característiques a les de l'entorn, i s'apliquen els regs necessaris que garantisquen l'arrelament de la vegetació.  
El programa de vigilància ambiental en relació amb la restauració i adequació de la parcel·la 53, del polígon 42, tindrà una duració no inferior a tres anys o bé fins que es verifique la correcta evolució de les superfícies restaurades amb sòl vegetal i l'adequat desenrotllament de la vegetació implantada.  
3. El programa de vigilància ambiental garantirà, en el transcurs del temps, que durant l'exercici de l'activitat no s'afecte el barranc que limita amb la parcel·la industrial, i no es podrà realitzar cap abocament no autoritzat. S'executarà un tanca perimetral de mur i tancament d'alçada suficient en la part de parcel·la industrial que limita amb el barranc, a fi d'impedir la caiguda d'objectes, partícules, productes o palets en el seu llit i evitar que es minve la capacitat de transport hídric del barranc, així com evitar la possible contaminació de les aigües. L'alineació de la tanca haurà de quedar dins de la parcel·la urbana qualificada com a sòl industrial.  
4. En relació amb el nivell de soroll generat en les instal·lacions, caldrà ajustar-se al que disposa el servici competent en la matèria d'esta Conselleria que establirà, si és procedent, les mesures necessàries a adoptar per l'empresa a fi de complir els límits de soroll establits en la legislació vigent.  
5. L'emmagatzematge de recipients plens i buits o trencats es realitzarà en zones cobertes i tancades per a evitar que les aigües de pluja puguen arrossegar possibles restes d'esmalt i per a evitar possibles vessaments accidentals.  
6. S'habilitarà una zona a cobert i impermeable per a emmagatzemar els depòsits d'olis usats que haurà de disposar d'una cubeta de retenció de capacitat adequada per a retindre el líquid emmagatzemat en cas d'abocament o fuga i una altra zona coberta, impermeable i independent de l'anterior per a emmagatzemar residus perillosos líquids en què es disposarà de cubeta de retenció, com a mínim, del 10 per 100 de la capacitat global dels recipients en este continguts. Les parets de les respectives cubetes hauran de ser de materials no combustibles, estanques i resistir l'alçada total del líquid a cubeta plena. No es realitzarà cap emmagatzematge de residus perillosos a la intempèrie.  
7. Les operacions dutes a terme en la instal·lació de trituració del test cru, el transport per mitjà del sistema d'elevació per mitjà de catúfols i la descàrrega a la sitja d'emmagatzematge hauran de garantir el confinament de la pols i impedir la seua dispersió en l'ambient. Els camions que transporten materials pulverulents portaran la càrrega coberta amb lona i es realitzaran agranats periòdics.  
8. Es garantirà l'estanquitat en el transcurs del temps de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals i de les canalitzacions subterrànies. Així mateix, es realitzaran controls periòdics de les canaletes i canonades de bombament que transporten les aigües residuals industrials des dels focus de generació fins a la depuradora.  
9. Es compliran les exigències previstes per l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de l'Alcora i amb les condicions establides en l'autorització d'abocaments a la xarxa municipal.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental haurà de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicades a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 308/5652-ZNL.  
Títol: autorització ambiental integrada d'una planta de producció de biodièsel.  
Promotor: Carbumeti, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial de Medi Ambient de València.  
Localització: c/ Llantaners, 55 del polígon industrial la Figuera del terme municipal d'Alaquàs (València).  
1. Objecte.   
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) d'una planta de producció de biodièsel, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'activitat s'ubica en el c/ Llantaners, 55, del polígon industrial la Figuera, del terme municipal d'Alaquàs (València). La superfície de la parcel·la és de 2.970 m² en què es pretén edificar una nau industrial sense tancaments de 15 x 22 metres d'estructura metàl·lica i amb coberta a dos aigües on s'exercirà l'activitat. Les oficines s'instal·laran dos casetes prefabricades al costat de les instal·lacions sanitàries. L'edificació actual existent de 5,1 x 7,7 m en planta baixa, s'adequarà per a l'ús com a laboratori de la planta.   
L'activitat industrial consistix en la fabricació de biodièsel a partir d'olis domèstics industrials usats, procedents de fregitel·les del sector de la restauració (hotels, restaurants, menjadors, etc.) i domiciliaris que s'arreplegaran en recipients adequats. Després de la reacció de transesterificació amb metanol, estos olis vegetals donen lloc a la formació d'èster metílic (biodièsel) i de glicerina amb un rendiment en condicions òptimes operatives, aproximadament, del 98%.  
La recepció de l'oli vegetal de base es realitzarà en depòsit de fibra de vidre de 70 m³ de capacitat. A fi de millorar el rendiment de la reacció de transesterificació que disminuïx en presència d'aigua, s'instal·larà un depòsit de buit on es calfarà, prèviament, l'oli fins a l'eliminació de l'aigua que puga contindre.   
Com a catalitzadors de la reacció s'utilitzen metilat de sodi i sosa càustica, que es dosificaran per a la seua introducció en el reactor. L'aportació de l'energia necessària per a calfar el reactor, millorar la velocitat i el rendiment de la reacció, es realitzarà a través d'una caldera d'aigua calenta que utilitzarà com a combustible, la glicerina obtinguda com a subproducte del procés d'obtenció del biodièsel. Després de passar el producte obtingut per dos decantadors que separen el glicerol del biodièsel, es procedix a l'emmagatzematge dels productes finals en dos tancs de polièster reforçats amb fibra de vidre de 40 m³ de capacitat cada un.  
3. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació. Les possibles alternatives davant de la solució adoptada estan condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EIA.  
4. Afeccions legals.  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
El projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'haurà d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental prèviament a l'autorització definitiva d'este.  
5. Consideracions ambientals.  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.   
  
L'activitat disposarà de subministrament d'aigua potable de la xarxa de distribució pública municipal que s'utilitza per als servicis sanitaris. Quant a l'energia elèctrica es connectarà a la xarxa de distribució de la companyia elèctrica subministradora.   
Com a focus potencialment contaminants de l'atmosfera s'identifica la ximenera de la caldera de gasoil (que en el projecte es preveu s'utilitze la glicerina obtinguda en el procés). Els focus d'emissió de soroll se situen en la nau estimant-se en l'estudi acústic presentat junt amb la memòria del projecte que es complixen els límits legals.  
Com a punt d'abocament s'identifica el procedent dels servicis sanitaris que són abocaments directament a la xarxa municipal de clavegueram.  
6. Tramitació administrativa.  
Amb data 3 de novembre de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial d'Alacant sol·licita el sotmetiment de l'expedient al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, i remet la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annex II a este.  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA) i document de síntesi.  
- Certificat d'informació pública, de 30 dies en què consta al·legació presentada per Acció Ecologista Agró.  
- Còpia de la resposta de Carbumeti, SL, a l'al·legació presentada.  
  
7. Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat del grup 5.a.1) de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una planta de biodièsel, promoguda per Carbumeti, SL, al c/ Llantaners núm. 55, del polígon industrial la Figuera, en el terme municipal d'Alaquàs (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. S'haurà de disposar d'una xarxa d'arreplega d'aigües pluvials en les zones de pas de vehicles i en les zones de càrrega i descàrrega de productes químics que hauran de ser conduïdes, junt amb les arreplegues en les cubetes de retenció dels emmagatzematges de biodièsel i olis, fins a un sistema separador d'hidrocarburs, prèviament al seu abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
2. Es portarà un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores recollides en este.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves condicions.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 27 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 244/0342-ZZV.  
Títol: PGOU del municipi d'Albalat dels Sorells.   
Promotor: Ajuntament d'Albalat dels Sorells.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Ordenació del Territori-València.  
Localització: terme municipal d'Albalat dels Sorells.  
Descripció del projecte.   
1. Objecte de projecte.  
L'Ajuntament d'Albalat dels Sorells redacta este nou Pla General amb el qual pretén adaptar el planejament municipal a l'actual legislació urbanística i sectorial d'aplicació, i es canvien així els criteris o els plantejaments del pla vigent de 24 de juny de 1991.  
Amb això, es pretén complir els objectius següents:  
Adequació a la cartografia temàtica de Generalitat Valenciana i a la legislació vigent.  
Necessitat d'adequar el planejament a les característiques del municipi.  
Donar resposta a l'increment de la demanda en el mercat immobiliari.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La proposta municipal consistix en la creació de nous sòls d'ús residencial, industrial i terciari, així com en la desprotecció del sòl que en el Pla General vigent està classificat i qualificat com a sòl no-urbanitzable protecció agrícola i paisatgística (a causa de l'existència d'un gran nombre de parcel·les en estat de semiabandonament i sense cultiu a l'existència d'innumerables parcel·les destinades a un ús diferent de l'agrícola, com poden ser les indústries de fabricació i elaboració d'àrids i cementera). En la documentació remesa pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori (tant escrita com gràfica), no s'ha trobat referència a qualsevol altre tipus de sòl no urbanitzable protegit, i és l'única referència d'estos sòls, en les normes urbanístiques del Pla General que en l'article 28 indica que el SNU d'especial protecció del litoral, d'especial protecció paisatgística, d'especial protecció agrícola i d'especial protecció de camins ramaders, així com el d'especial protecció d'infraestructures.  
Pel que fa al creixement residencial (SUZ-1, SUZ-2 i SUZ-3) actualment tenen la classificació de SNU protegit d'ús agrícola, i la superfície total de la zona a reclassificar és de 706.711,76 m², i es concentra en la part central del terme municipal, pròxim al nucli urbà, i confronta al sud, amb Foios i la séquia existent en els dos termes, a l'oest, per la séquia de Moncada, al nord, amb Museros i, a l'est, amb la línia del ferrocarril FGV Rafelbunyol-València i poliesportiu i zona verda existent.  
Pel que fa al creixement industrial (SUZ-4), actualment els terrenys tenen la classificació de SNUC, i s'engloba en la mateixa unitat ambiental on es pretén la reclassificació ara ús residencial. La superfície total a reclassificar és de 43.661,95 m² i, es proposa com l'ampliació del polígon industrial existent. Els seus límits són: al sud, el camí que separa l'actual polígon industrial, a l'oest línia fèrria del ferrocarril FGV Rafelbunyol-València, al nord, la séquia que separa els termes municipals d'Albalat i Museros, a l'est, la CN-340.  
  
Pel que fa al creixement terciari (SUZ-2), actualment els terrenys mencionats tenen la classificació de SNUC, amb una superfície total de 49.151,77 m². Per Resolució de la directora general de 19 de maig de 2008, es va resoldre la DIA del sector SUZ-2 que estimava acceptable el sector esmentat, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li aplique, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les condicions establides en la declaració.  
  
3. Alternatives.  
L'examen de les alternatives tècnicament viables es basa en la discussió per al disseny de l'alternativa definitiva a fi de consolidar i ampliar el sòl urbà, ampliar la zona industrial, creació d'una bossa de sòl terciari i, desprotecció del sòl no urbanitzable d'interés agrícola per a transformar-lo en sòl no urbanitzable comú en les tres unitats ambientals en què es dividix el terme municipal. De l'anàlisi de les distintes alternatives l'estudi conclou el següent:  
- Considerar la unitat ambiental Z-2 com la més idònia per a l'actuació urbanística prevista i, dins d'esta, la zona de terrenys que confronten amb el cas urbà existent, en el costat oest per a l'ús residencial, mentre que el costat nord, es recomana implantar els usos terciari i industrial.  
- Respecte a la justificació de la desprotecció del sòl no urbanitzable d'interés agrícola i paisatgístic, es deu, en primer lloc, al gran nombre de parcel·les en estat de semiabandonament i sense cultiu i, en segon lloc, a l'existència d'innumerables parcel·les destinades a un ús diferent de l'agrícola, com poden ser indústries de fabricació i elaboració d'àrids i cementera.   
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 02 d'agost de 2007 es rep documentació relativa al Pla General d'Ordenació Urbana del municipi d'Albalat dels Sorells, remesa per la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria, composta per expedient administratiu, document tècnic del Pla General, catàleg, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic i estudi de paisatge, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2.Informació pública.  
L'expedient de revisió del Pla General junt amb l'estudi d'impacte ambiental va tindre dos fases d'informació pública. En un primer moment, per l'Acord del Ple de 28 de juliol de 2004 es va acordar l'aprovació inicial del projecte de PGOU i de l'EIA, i es publica esta en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004, i es té un termini d'exposició pública de dos mesos. En un moment posterior, ateses les al·legacions presentades i els informes sectorials emesos respecte d'això, es van produir certes modificacions en els projectes sotmesos a exposició pública, i es realitza una nova exposició pública d'estos, segons consta en anuncis publicats en el DOGV núm. 5090, de 12 de setembre de 2005, i en el diari Levante del dia 24 d'agost de 2005, i el període d'informació al públic és d'un mes. Així mateix, l'estudi de paisatge i l'estudi acústic es van exposar en el DOGV núm. 5133, d'11 de novembre de 2005, i en el diari Las Provincias de 2 de novembre de 2005, i el període d'informació pública és d'un mes, i aprova provisionalment els documents per Acord plenari de 5 de febrer de 2007.  
  
Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions, que van ser contestades per Acord plenari de 26 de juny de 2006.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials.  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes sol·licitats següents durant la tramitació del Pla General:  
1. Informe del Servici de Suport Tècnic, de 18 de desembre de 2006, referit a l'estudi de paisatge exposat al públic, i s'assenyala que s'ha d'aportar un nou estudi de paisatge que incloga el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 del Decret 120/06. Amb data 28 de febrer de 2008 tornen a informar sobre documentació remesa al seu Servici per part del STOT, i s'assenyala que la documentació aportada és incompleta a causa fonamentalment de dos qüestions:  
  
a) S'ha d'incorporar un pla de participació pública.  
b) S'ha de completar la part de l'estudi de paisatge referent als recursos paisatgístics, considerant com a tal el BIC palau/castell dels Sorells  
2. Informe de la CHJ, de 1 de març de 2007, que assenyala que mentre no s'aporte la deguda documentació, no es pot emetre l'informe per part d'esta Confederació relatiu al concert previ (Pla General).   
  
3. EMSHI, hi ha un informe previ al Pla General, de 8 de novembre de 2005, on especifica les qüestions a tindre en compte per a poder valorar les futures demandes d'aigua, tant per a ús residencial, com per al consum de regs, servicis o industrial. També consta un segon informe, de 2 de març de 2006 en què assenyalen que segons el que establix la DA 8 de la Llei 16/05, que són els competents per a emetre un informe sobre disponibilitat i compatibilitat de l'increment d'aigua respecte a la implantació d'usos residencials, industrials i, terciaris.  
  
4. Ajuntament de València, de 30 de novembre de 2005, dictamina favorablement la proposta de Pla General.  
5. Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 29 de novembre de 2005, que assenyala les qüestions que l'estudi acústic ha de tindre en compte respecte a infraestructures existents i les noves, així com que el soroll procedent de les activitats industrials i d'ús terciari dels sectors no afectarà la zona urbana actual residencial del municipi, i es fixen, entre altres qüestions, els criteris de qualitat acústica respecte als nivells de recepció externs en zona residencial, en zona d'ús terciari i, en zona d'ús industrial. També indiquen que en el supòsit de les infraestructures de transport que ocasionen una superació en més de 10 dB(A) dels límits fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/02, l'administració pública competent en l'ordenació del sector adoptarà un pla de millora de qualitat acústica tendent a reduir els nivells per davall del mencionat nivell de superació, d'acord amb el que establix l'article 53.3 de la Llei 7/02.  
6. Direcció General de Costes, Ministeri de Medi Ambient, d'11 de gener de 2006, referit a l'estudi acústic i al del paisatge de caràcter favorable.  
7. Direcció General de Costes, Ministeri de Medi Ambient, de 25 d'octubre de 2005, referit a l'instrument de Pla General de caràcter favorable, i es reitera en este pronunciament amb data 14 de maig de 2007.  
8. Secció Forestal, de 25 de maig de 2007, relatiu als camins ramaders del terme municipal, de caràcter desfavorable mentre estos no es consideren i es grafien com a SNU protegit, i s'hauran de reflectir les amplàries legals establides en el projecte de classificació aprovat per l'Orde Ministerial de 20 de maig de 1974.  
Afeccions legals ambientals.  
1. Camins ramaders.   
Segons l'Orde Ministerial de 20 de maig de 1974 en el terme municipal d'Albalat dels Sorells es classifiquen els camins ramaders següents:  
- Camins ramaders necessaris: assagador del Camí Vell de València al Puig (8 m d'amplària) i assagador del Camí de Moncada (8 m d'amplària).  
- Camins ramaders excessius: assagador de la Marina (amplària de 37,61 m que es reduïx a 15 m), assagador de Sagunt (amplària de 20, 89 m que es reduïx a 15 m) i sendera de Llíria (amplària de 37,61 m que es reduïx a 20,69 m).  
Tots els camins ramaders hauran de ser respectats en tot el seu traçat i amplària legal d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. La normativa urbanística relativa al camins ramaders, s'haurà d'adaptar a allò que s'ha preceptuat en la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, i s'hauran de classificar els camins ramaders com a SNU protegit i es reflectixen les amplàries legals d'acord amb el projecte de classificació aprovat segons Orde de 20 de maig de 1974  
2. Inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
El terme d'Albalat dels Sorells no està afectat per terreny forestal, ni té inclòs en el seu terme MUP o consorciats.  
3. Front costaner.   
El municipi d'Albalat dels Sorells posseïx un front costaner, aproximadament, de 320 m, i es considera en la proposta de Pla General, tant el domini públic maritimoterrestre com la zona de servitud, SNU d'especial protecció (litoral).  
4. Inundació.  
Segons l'EIA presentat, el risc d'inundació en el municipi és inexistent; no obstant això, en els municipis limítrofs amb Albalat, com ara Foios (en la zona pròxima a la partida de la Lloma) hi ha una àrea amb risc 5 i, a Museros (pròxima a la partida de la Lloma) hi ha una àrea amb risc 3.  
5. Sorolls.  
Segons l'informe emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de 29 de novembre de 2005, a l'estudiar els mapes de conflicte presentats per l'Ajuntament, s'observa que certes zones del pla d'actuació superarien els criteris de qualitat acústica, per tant, en l'estudi acústic s'hauria de respectar el següent:  
- La CV-300 actual i prevista, CV-316 i el corredor comarcal previst, compliran els criteris de qualitat acústica.  
- El soroll procedent de les activitats industrials i d'ús terciari dels sectors no afectarà la zona urbana actual residencial del municipi.  
  
- Les fonts de soroll els valors d'emissió de les quals creen incompatibilitats en el Pla General amb la legislació vigent i que han sigut enumerades en la documentació presentada, hauran d'adoptar un pla de millora de la qualitat acústica tendent a reduir els nivells de soroll de la zona, de conformitat amb el que disposa l'article 53.3 de la Llei 7/02.  
  
- Les mesures correctores projectades reduiran els nivells de soroll de tal forma que, en les vivendes del residencial previst en el Pla General es complisquen els criteris de qualitat acústica de la Comunitat Valenciana.  
Estes qüestions han sigut objecte de valoració en l'estudi acústic presentat, i s'assenyala que les fonts de soroll els valors d'emissió de les quals creen incompatibilitats en el Pla General, d'acord amb el que establix l'article 53.3 de la Llei 7/02, adoptaran un pla de millora de la qualitat acústica tendent a reduir els nivells de soroll en la zona.  
6. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals.  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: L'EIA distribuïx la demanda de recursos hídrics per a cada ús de sòl de la manera següent:  
  
a) Ús residencial: s'estima una ràtio de 150 l per habitant i dia i s'establix una població d'horitzó de 16.222 habitants, s'estima un consum total per a este ús de 2.493.307 l/d.  
b) Ús terciari: s'estima la demanda en 25 l per ocupant/usuari i dia en una estimació d'un ocupant per cada 25 m² de superfície edificable. Donada l'assignació d'una edificabilitat de 24.575,89 a l'únic sector urbanitzable d'ús terciari delimitat, que representa una ocupació de 983,03 ocupants, s'estima un consum total per al dit ús de 24.575,89 l per dia.  
c) Ús Industrial: segons l'EIA pot estimar-se la demanda de 25 l per ocupant/usuari i dia, en una estimació d'un ocupant per cada 50 m² de superfície edificable. Donada l'assignació d'una edificabilitat de 88.759,34 m² l'àrea urbana i el sector urbanitzable d'ús industrial delimitat, que representa una ocupació de 1.775,19 ocupants representa un consum total per a este ús de 44.379,75 l per dia  
d) Reg de zones verdes públiques: en l'EIA s'assenyala que pot estimar-se la demanda de 6 l per m² dia. Atesa la previsió d'una reserva de 178.346,42 m², això representa un consum total per a este ús de 1.070.078,52 l per dia.  
e) Demanda total hídrica: relacionant els distints usos indicats anteriorment, la demanda total de recursos hídrics és d'1.325.804,70 m³ anuals.  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans.  
No es presenta cap informe o certificat sobre la capacitat per a l'arreplega i gestió per a admetre els residus sòlids urbans generats pel Pla General, per la qual cosa no està degudament justificada l'esmentada capacitat de gestió.  
El Pla General d'Albalat dels Sorells haurà de complir, en relació amb la recollida i gestió dels residus sòlids urbans generats per l'actuació proposada, el que establix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, Reglament d'Ordenació i Gestió Urbanística Valenciana, així com la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals, no es presenta cap informe o cap certificat respecte d'això, i havia de quedar esta qüestió solucionada abans de l'aprovació de l'instrument de planejament.   
7. Jaciments arqueològics.   
En la documentació aportada no hi ha informe sobre els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià relatiu a l'Estudi d'Impacte Ambiental del PGOU de Santa Pola, ni justificant d'haver sol·licitat el mencionat informe de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, per la qual cosa esta qüestió haurà d'haver sigut solucionada abans de l'aprovació de l'instrument de planejament. En la documentació remesa s'observa que s'aporta catàleg de béns i espais protegits.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
S'estima acceptable, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li aplique, el PGOU del municipi d'Albalat dels Sorells, sempre quan es complisquen les condicions següents:  
  
1. Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
L'obtenció de l'informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge respecte a l'estudi de paisatge presentat, així com la presentació del certificat de l'Ajuntament, o entitat gestora, en què es determina la gestió dels RSU, amb indicació del volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del sector, el tractament que es rebran i la destinació final d'estos, de conformitat amb el seu corresponent Pla Zonal. També haurà de presentar-se un certificat sobre el sanejament i gestió de les aigües residuals.  
  
2. Condicions de desenrotllament del projecte:  
a) L'Ajuntament haurà de presentar davant del Servici Territorial d'Ordenació del Territori, un text refós en què es reflectisquen les distintes qualificacions de SNU protegit del terme municipal (SNU d'especial protecció del litoral, d'especial protecció paisatgística, d'especial protecció agrícola, d'especial protecció de camins ramaders, d'especial protecció d'infraestructures i d'especial protecció cultural). Així mateix, quant a l'ordenació dels usos en SNUC hauran de reflectir les determinacions especifiques recollides en els articles 18 i següents de la Llei 10/04.  
b) Abans de l'inici de les obres d'urbanització, haurà d'acreditar-se davant de l'Ajuntament la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla General proposat, i es complix la legislació vigent, així com l'obtenció de l'informe assenyalat en l'article 11 de la Llei 4/98 de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que els informes o els certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
c) Les fonts de soroll els valors d'emissió de les quals creen incompatibilitats en el pla general, d'acord amb el que establix l'article 53.3 de la Llei 7/02 adoptaran un pla de millora de la qualitat acústica tendent a reduir els nivells de soroll en la zona.  
d) Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, ievitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
e) Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, amb indicació, si és el cas, del lloc on es duran a terme les tasques de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats pel taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
f) El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, evitar la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, optar preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
g) En el supòsit que s'afecte servicis i infraestructures de reg s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les mencionades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
h) La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, donada l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà a l farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
i) Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i estarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
j) L'Ajuntament vetlarà perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i, per tant, aboquen a llit públic- tenen un sistema de tractament d'aigües residuals individuals apropiades i la preceptiva autorització per a l'abocament de aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
k) L'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
l) Queden prohibits els abocaments als barrancs sense depuració prèvia.  
m) Els camins ramaders hauran de ser respectats en tot el seu traçat i amplària legal (aprovada per OM de 20.05.74) d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. La normativa urbanística relativa als camins ramaders, haurà d'adaptar-se a allò que s'ha preceptuat en la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.  
n) Els abocaments generats pels desenrotllaments urbanístics hauran de complir els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 28 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 080/0068-WGJ.  
Títol: condicionament de la carretera CV-840. Tram: La Romana-El Rodriguillo.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: termes municipals de la Romana, Algueña i el Pinós.   
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
En l'actualitat hi ha un important trànsit des de les poblacions de l'oest de la província cap a Novelda a través de la carretera CV-840. La calçada suporta un important trànsit de vehicles pesants, provinents de les nombroses fàbriques del marbre ubicades en l'àrea. L'objectiu del projecte és millorar la seguretat viària de la CV 840-, millorar el seu traçat i limitar totalment el control d'accessos.  
Les parts en què el traçat actual és vàlid, s'ha reforçat el ferm de la calçada existent i s'ha ampliat la secció amb un nou paquet de ferm fins a completar la nova secció de la carretera. En les zones on hi ha corbes pronunciades, el traçat s'ha projectat novament per a corregir-les. S'han projectat interseccions de tipus rotonda per a resoldre i limitar els accessos de camins i carreteres a la CV-840. El projecte s'ha dividit en dos trams:  
- Tram 1: el Rodriguillo-Algueña: amb una longitud de 4.230 m. Connecta amb la ronda nord d'Algueña (en fase de redacció de projecte) i amb la rotonda existent en el Rodriguillo. S'han projectat tres rotondes. Per a l'encreuament de la rambla de les Tres Fonts, s'ha projectat una nova obra de fàbrica i s'ha protegit el llit amb un mur de gabions. Esta última actuació no s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Tram 2: Algueña-la Romana: amb una longitud de 7.742 m. Connecta amb la ronda nord d'Algueña (en fase de redacció de projecte), i amb la ronda de la Romana (en fase de redacció de projecte). L'última part d'este tram discorre per una zona de topografia complicada, per la qual cosa s'ha mantingut la calçada amb la seua secció actual. En este tram s'han projectat cinc rotondes.  
S'afecta, en gran part del traçat, a sòl no-urbanitzable, excepte en dos zones en el terme municipal d'Algueña que, segons el concert previ aprovat seran sobre sòl urbanitzable industrial.  
S'ha realitzat un estudi de trànsit, i s'obté una IMD estimada per a 2008 de 3.096 v/dia amb un percentatge de pesants del 35,2%, i la categoria de trànsit és una T2.  
El sòl de l'explanació, en cas de desmunts, o del terreny subjacent en el cas dels terrenys es qualifica com a sòl tolerable.  
La capa de rodament en el tronc principal és una mescla discontínua M-10, que reduirà el nivell de soroll.  
Les seccions tipus són les següents:   
- Tronc: calçada de 7,00 m, amb un carril per sentit, voreres d'emergència de 1,50 m i bermes de 0,75.  
- Rotondes: calçada de 8,00 m, amb voreres d'emergència de 0,50 m i bermes de 0,75 m.  
- Vies de servici: calçada de 6,00 m, amb voreres d'emergència de 0,50 m i bermes de 0,50 m.  
- Reposició de camins asfaltats: calçada de 5,00 m.  
- Reposició de camins de terra: calçada de 4,00 m.  
S'ha procedit a la reposició de servicis, entre altres, conduccions elèctriques, telefòniques, d'aigua potable, de salmorra, de sanejament, de reg.  
El període de retorn per a les obres de drenatge transversal és de 100 anys en tots els casos estudiats. S'ha comprovat per a un període de retorn de 500 anys les obres de fàbrica OF-1 en el tram 1 (estructura sobre el barranc de les Tres Fonts) i OF-7 en el tram 2.  
2. Alternatives.  
El projecte avaluat suposa un condicionament de la carretera CV-840, existent en l'actualitat, el traçat del qual en els trams d'operació travessa longitudinalment dos valls. L'elevada densitat de trànsit, principalment pesant i algunes revoltes molt tancades aconsellen l'actuació.  
  
Per tot això, el projecte proposa l'adequació del ferm i la modificació d'algunes revoltes perilloses, modificant lleument el traçat de la via en alguns punts aïllats. Com a conseqüència, no s'han presentat possibles alternatives tècnicament viables. La solució adoptada és, en cada cas, i amb lleus possibles variacions, l'única viable.  
  
No obstant això, en el tram entre els PK 1+700 i 3+000 del tram Algueña-la Romana, on hi ha un grup de cases i de construccions de tipus industrial, s'han plantejat dos alternatives tècnicament viables:  
  
1. Travessia: condicionar la via deixant el traçat tal com està en l'actualitat.  
2. Variant: es crea una variant evitant la zona de cases i deixant l'actual carretera com a vial d'accés.   
L'alternativa seleccionada és la 2, per raons de seguretat viària i de millora d'accés per a vehicles pesants l'accés a les instal·lacions industrials per a camions és molt més fàcil des del vial en variant a través de la rotonda plantejada en el PK 2+650.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública  
Amb data 8 de març de 2007, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística corresponents al projecte de construcció de condicionament de la carretera CV-840. Tram: la Romana-el Rodriguillo.   
L'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística, com a part integrant del projecte de construcció de condicionament de la carretera CV 840. Tram: la Romana-el Rodriguillo, va ser sotmés a informació pública pel termini de 30 dies hàbils, per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.474, de 21 de març de 2007, i en el Butlletí Oficial de l'Estat núm. 71, de 23 de març de 2007.   
Amb data 20 d'octubre de 2008, es requerix ampliació de la documentació a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, respecte de l'afecció al llit de la rambla de les Tres Fonts.  
Amb data 20 de novembre de 2008 es rep la separata d'ampliació de documentació de l'estudi d'impacte ambiental on es fa una descripció detallada de l'actuació en el llit de la rambla de les Tres Fonts.  
  
Es fa un nou requeriment de documentació sol·licitant la identificació i la valoració dels impactes ambientals previsibles, i l'establiment de les mesures correctores i protectores a adoptar per a esta actuació.  
  
2. Resum d'al·legacions.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions de particulars i cap institucional, sense tindre cap d'estes caràcter mediambiental, segons consta en el certificat emés pel cap del servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, de 27 de març de 2008.  
  
3. Consultes.  
Es realitza consulta a l'Àrea de Planificació del Territori, a l'Àrea de Gestió dels Recursos Forestals i conservació ambiental i al Servici de planificació del paisatge amb data 16 de juliol de 2008.  
4. Informes sectorials.  
Informe del Servici d'Ordenació Territorial  
Amb data 7 d'agost de 2008, informa sobre els aspectes següents:  
   
«La traça projectada està afectada en dos punts pel Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures. Una en el tram I: el Rodriguillo-Algueña, i una altra en el tram II: Algueña-la Romana. Es verifica que la millora de la CV-840 és compatible amb el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures».  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
  
Amb data 23 d'octubre de 2008, informa el següent:  
«El traçat proposat pot afectar la muntanya del Vedat núm. 49 del catàleg d'utilitat pública d'Alacant, així com a l'aiguamoll del Rodriguillo. El disseny de la carretera ha d'evitar l'afecció a estos.   
El projecte haurà de garantir el compliment de l'article 13 de la Llei 3/1995 de Camins Ramaders, i s'hauran d'habilitar suficients passos a este o distint nivell que garantisquen el trànsit pel camí ramader en condicions de rapidesa i seguretat».  
Afeccions legals.  
1. Patrimoni:   
Amb data 19 de febrer de 2007 es va informar favorablement per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, només a efectes patrimonials, el present projecte. Es transcriu íntegrament part d'este:  
  
«Després de l'oportú examen es comprova que es fa expressa referència a la legislació patrimonial, no hi ha béns arquitectònics ni arqueològics en l'àmbit de l'actuació. Des de la consideració del patrimoni etnològic, ja en la comunicació de resultats de la prospecció, es va indicar al promotor que s'havien d'adoptar mesures correctores en relació amb el patrimoni etnològic que ara són recollides en l'estudi d'impacte ambiental: les estructures hidràuliques de la carretera es conservaran; la creu trobada en el PK 22 es retirarà per a la seua conservació; l'aljub trobat en el PK 24 no s'afecta, no obstant això es preveuen mesures en el Programa de Vigilància Ambiental per a assegurar la seua integritat durant les obres».  
2. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana:   
La traça de la carretera CV-840 creua, en el tram d'estudi, en dos punts a la infraestructura:   
- Tram 1 el Rodriguill-Algueña: entre els PK 0+800 a 1+200 (rotonda 1)  
- Tram 2 Algueña-la Romana: a partir del PK 7+500 fins al final.  
  
3. Domini públic hidràulic.  
El tram el Rodriguillo-Algueña creua la rambla de les Tres Fonts o rambla de la Villa, i el tram Algueña-la Romana travessa la rambla de la Casa de Vitia.  
Les actuacions en els llits necessitaran l'autorització de les confederacions hidrogràfiques corresponents.  
4.Camins ramaders.  
L'actuació afecta els següents camins ramaders: carrerada Reial de Serranos d'amplària legal 75 m, assagador de l'Abrevadero del Panadero a la casa de Navarro d'amplària legal variable, assagador del Reclot d'amplària legal 8,20 m, assagador de los Felicios a la Serra Alta, d'amplària legal 5 m, assagador del Collado Fondo, d'altura legal 5 m.  
5. Classificació i qualificació urbanística.  
Tram 1: s'afecta sòl no-urbanitzable comú, sòl no-urbanitzable de protecció agrícola i sòl urbanitzable industrial.  
Tram 2: s'afecta sòl no-urbanitzable comú.  
6.Sòl forestal.  
L'actuació afecta els sòls forestals següents:  
Forests d'utilitat pública: codi AL049, en el tram 1, en els PK 2+200 a 2+740.  
Sòl forestal   
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Climatologia: es tracta d'un clima mediterrani temperat, caracteritzat per unes temperatures mitjanes anuals suavitzades, amb uns hiverns suaus, uns estius calorosos i un xicotet dèficit hídric.   
- Geologia: el relleu de la zona està constituït per una sèrie d'alineacions muntanyoses orientades de SO a NE i un conjunt d'àmplies valls amb la mateixa orientació, que separen a aquelles. En general, la traça dels vials projectats travessa materials d'edat quaternària i origen al·luvial.  
- Hidrologia: no hi ha cursos permanents d'aigua superficial, encara que sí diversos barrancs o rambles que presenten un cabal discontinu en cas de pluges torrencials. En particular, el tram el Rodriguillo-Algueña creua la rambla de les Tres Fonts o rambla de la Villa, i el tram Algueña-la Romana travessa la rambla de la Casa de Vitia. En el tram més pròxim a la Romana, el traçat és paral·lel a la rambla la Romana, que s'encreua en un punt. La zona on es desenrotllarà el projecte està situada sobre una zona d'aqüífers sense interés.   
  
Respecte a les afeccions als llits públics, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han tingut en compte els possibles impactes de la protecció del llit de la rambla de les Tres Fonts amb gabions. S'ha sol·licitat ampliació de la documentació a la Conselleria d'Infraestructures i Transport respecte a esta afecció, ja que no es coneix ni la longitud del llit ni la superfície de vegetació afectada pel condicionament del llit i, per tant, no es poden avaluar els seus impactes.  
  
- Vegetació: la vegetació de l'àmbit d'estudi està representada en un 64% per camps de cultiu, en què domina el raïm de taula, compartix protagonisme amb altres cultius com ara l'olivera, l'ametler i el garrofer. En menor grau trobem xicotetes parcel·les ocupades per timonedes o màquia molt degradada i la vegetació pròpia dels barrancs, entre els quals hi ha baladres, murtes o canyes.   
- Fauna: la presència d'amfibis i rèptils està condicionada per l'acció antròpica, que ha afavorit a estos grups animals amb la construcció de basses de reg, abeuradors de bestiar, murs de pedra... i proporcionen un hàbitat ideal per a este tipus de xicotets vertebrats com són el dragó, la granota comuna, el renoc comú, la sargantana ibèrica o comuna i la colirroja. Així mateix, són nombroses i diverses les famílies d'aus nidificants en la zona, i són alguns dels exemplars més representatius els següents: la perdiu roja, la tórtora, el verderol, el colom tudó, el carboner comú, el pit-roig, el rossinyol, l'abellerol, el xiulet real, la guatla, la palput, la falcia, l'avió comú i l'esterrossador ros. Per la seua banda, el grup dels mamífers es troba empobrit en l'àrea d'estudi, i hi ha petites poblacions de xicotets mamífers com la rata campestre, el ratolí de camp, l'eriçó, el rabosot i la geneta o grans com el porc senglar.  
  
- Paisatge: el paisatge de la zona mostra una gran varietat cromàtica. Les formes predominants són les bidimensionals, constituïdes per les parcel·les i les lineals, de separació entre parcel·les. La regularitat és baixa. La dimensió de la unitat paisatgística és gran, ja que la zona està en vall oberta, amb gran abast visual. Es tracta d'un paisatge complex, humanitzat i molt parcel·lat. En definitiva, es tracta d'un mosaic de xicotetes parcel·les, travessat per camins rurals, el riu Vinalopó i un barranc. També cal tindre en compte la proximitat relativa del nucli urbà i la presència de cases rurals, xalets, etc.  
- Camins ramaders: les vies pecuàries en l'entorn de les actuacions són: carrerada Reial de Serrans, assagador de l'Abrevadero del Panadero a la casa de Navarro, assagador del Reclot, assagador de los Felicios a la Serra Alta, assagador del Collado Fondo. S'ha obviat la seua descripció i les característiques principals. En l'estudi d'impacte ambiental es diu que els camins ramaders afectats es mantindran lliures en tot moment, sense modificar el seu traçat, encara que sí que es veu modificat el seu traçat i es planteja la seua reposició a través de les rotondes previstes en el projecte.  
- Patrimoni cultural: la zona es caracteritza per la falta de troballes arqueològiques dignes de ser tingudes en compte tant qualitativament com quantitativament. S'han trobat diversos elements etnològics: els sobreeixidors o construccions hidràuliques que es van projectar per a salvar torrents i rambles quan va ser construïda la carretera objecte de la reforma (1925), una creu commemorativa i un aljub possiblement construït cap a les últimes dècades del segle XIX. Els sobreeixidors presenten distintes tipologies, des de sobreeixidors a penes d'1 m de llum fins arcades de 2 o 3 m d'amplària, resoltes, al seu torn, en el cobriment per mitjà d'arcs de mig punt. La creu apareix a la vora dreta de la carretera. És de calcària de to grisenc, ennegrida pel pas de vehicles al costat que recorda un afusellament de1936. L'aljub presenta una singular tècnica constructiva, no és subterrani com sol ser habitual, així com unes mesures certament notables (8,5x4 m).  
- Riscos: l'estudi d'impacte ambiental analitza els riscos següents: erosió actual i potencial, desplaçaments i despreniments, contaminació d'aqüífers i inundació. No s'han tingut en compte els següents: subsidència, col·lapse, sisme i incendi. Quant al risc de despreniments, l'estudi d'impacte ambiental indica que és nul en la zona, però sí que hi ha una zona (PK 6+500 a 7+500), on hi ha risc de despreniment, encara que en eixa zona només es realitza un reforç del ferm, ja que no es millora el traçat.  
- Espais naturals protegits: l'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha en la zona espais naturals protegits de cap tipus, encara que en els informes demanats s'indica l'existència en l'entorn de l'obra de l'aiguamoll el Rodriguillo-Faldar, que no s'ha tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental. No obstant això, cal indicar que l'aiguamoll referit no està inclòs en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
- Població: l'evolució demogràfica de les poblacions afectades presenta uns creixements relatius suficients alts, a causa dels creixements naturals de la població i al saldo migratori positiu. A pesar d'això, la demografia tendix a la seua estabilització general.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Davall este epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:   
- Existirà un xicotet impacte a nivell microclimàtic.   
- Compactació i destrucció dels sòls sobre els quals es construïxen els trams nous i dels sòls externs a l'obra, sobre els quals passe maquinària pesant o els empleats s'acumulen.   
- Està previst una diferència de volum de 38.700 m³ entre el terraplé i el desmunt. Estes terres seran destinades a altres obres o a l'abocador inert de la pedrera de la Baldona; es tracta de l'abocador controlat més pròxim a la zona de les obres.   
- La construcció de la via implica la destrucció d'espècies vegetals.   
- Sobre la fauna: els impactes que introduïx la millora dels dos trams ja existix en l'actualitat. Només s'afegirien, durant la fase de construcció, els impactes procedents dels sorolls.  
- L'impacte paisatgístic de la construcció de l'autovia suposa la introducció d'una línia que trencarà les característiques visuals bàsiques de la zona, durant la fase d'execució i d'explotació.  
- Respecte del patrimoni: l'estudi d'impacte ambiental conclou que no es produïxen impactes. No obstant això, si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.  
  
- Respecte dels camins ramaders: l'estudi indica que es mantindran lliures, en tot moment, sense modificar el seu traçat o accessibilitat, per la qual cosa no s'afecten.   
- Quant a la qualitat de l'aire, no es preveuen impactes ambientals importants, ni en la fase d'obra ni en la fase d'ús.   
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Els impactes ambientals sobre la hidrologia es desprecien perquè no es preveu l'afecció de barrancs i llits d'aigua i perquè es definixen una sèrie de mesures correctores que impedixen l'abocament que afecte els aqüífers.   
- L'equip redactor considera que no hi ha impacte per a la fauna en els trams que es pretenen millorar, ja que els impactes ja es donen i la fauna ja s'ha desplaçat.  
- El major impacte paisatgístic es produirà en els trams de nova planta.   
- L'impacte sobre la població és favorable, perquè es milloren les comunicacions i la millora de la seguretat viària per als vehicles. En tot cas, cal considerar l'impacte positiu sobre el sector industrial al millorar les infraestructures.   
- Respecte de l'impacte acústic: l'estudi afirma que el nivell de sorolls actual és major que els nivells legalment establits (65 dB diürns i 55 dB nocturns). Per això, s'emprarà asfalt tipus M-10 de granulometría discontínua. S'ha realitzat una modelització matemàtica per a obtindre els valors previstos en 2011 i 2023. Per a aquelles zones on els valors previstos són majors dels límits legals previstos per a àrees residencials, s'ha previst la instal·lació de barreres antisoroll.  
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
  
Les mesures correctores proposades són:  
-Tractament de talussos per mitjà d'instal·lació de cunetes de guarda per a altures superiors a 6 m, hidrosembra d'espècies herbàcies i plantació en rotondes i zones verdes planes. Per a això, durant les operacions de moviments de terra, es decaparà la terra vegetal per al seu emmagatzematge en monticles menors de 1,5 metres d'altura, a fi de reutilitzar-la. Este tractament servirà per a integrar paisatgísticament el talús, tornant els colors naturals a l'àrea.  
- Es proposen 748 metres de barreres antisoroll, distribuïts linealment en aquells punts en què el model matemàtic ha previst un nivell de soroll major dels nivells legalment establits, és a dir, 65 dB en horari diürn i 55 dB en horari nocturn.   
- Les espècies vegetals afectades per la trama s'inclouran en els futurs jardins, zones verdes o vials, i es constituïx un element d'integració paisatgística  
- Es controlarà el subministrament d'olis i combustibles, de manera que la seua provisió es farà des de les estacions de servici situades prop de l'àrea. L'emmagatzematge es produirà en depòsits d'estanquitat del 100%. Els canvis d'oli i manteniment de maquinària es realitzarà en tallers autoritzats, encara que es preveu una àrea habilitada en les obres en cas que siga necesari. A més, s'haurà de disposar d'una quantitat de materials absorbent en concordança a la quantitat d'olis que romanguen en l'obra.   
- Els residus sòlids urbans, d'obra, etc. produït durant la fase d'obres seran arreplegats en contenidors i transportats en vehicles adequats a abocadors controlats o instal·lacions autoritzades. Els residus inerts de biomassa seran gestionats i depositats en els abocadors de residus controlats. Les runes produïdes no podran utilitzar-se com a material de rebliment i estarà prohibit l'abocament de restes d'obra.  
  
- Les aigües residuals es conduiran a una bassa de decantació.   
- No s'afectarà o s'ocuparà per trànsit de personal o maquinària cap sòl que no haja sigut destinat a això. Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzematge de terres, es deixaran a l'acabar l'obra en condicions de ser utilitzades per a altres usos sense necessitat de dur a terme la neteja o el transport de materials.   
- Es limitarà l'horari de treballs a la franja d'horari laboral, i no es podran dur a terme els treballs en fase nocturna ni dies festius. Es dotaran de silenciadors als tubs de fuga per a reduir el nivell de soroll produït per la maquinària.  
- S'aplicaran regs periòdics de les zones on es produïsquen moviments de terra i operacions amb maquinària. Així mateix, la recollida de materials es depositaran a resguard dels vents dominants i operacions amb maquinària.  
- Es revisaran els motors de combustió interna a fi d'evitar la contaminació atmosfèrica. Els combustibles empleats s'ajustaran a les característiques previstes en la normativa que establix les característiques, qualitats i condicions de treball del coc de petroli.  
Es recolliran els costos de les mesures protectores i correctores, i s'adoptaran les partides pressupostàries necessàries d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Quant al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i el funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics següents objecte de control ambiental:  
- Es realitzarà un mostreig per a conéixer la quantitat de pols depositada sobre la vegetació.  
- Es prendran mesures puntuals de soroll en horari de treball des de les zones residencials pròximes.   
- Control de l'estat de la vegetació de les àrees on no està previst intervindre i en els sòls forestals.  
- La terra vegetal es mantindrà amb llaurat i abonat.   
- Es realitzarà la prospecció de patrimoni.  
- S'instal·laran barreres antisoroll en funció dels nivells mesurats a la posada en funcionament de la carretera.   
El programa de vigilància ambiental establix l'indicador empleat, la periodicitat, el valor llindar i les mesures a prendre.   
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a esta Direcció General.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de condicionament de la carretera CV-840. Tram: la Romana-el Rodriguillo, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides a continuació.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. S'ha d'obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Habitatge i Urbanisme d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.   
2. S'ha d'ampliar la documentació referent a la descripció i afecció al llit de la rambla de les Tres Fonts i obtindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura. L'avaluació ambiental corresponent a esta actuació s'efectuarà quan s'aporte l'annex complementari a l'Estudi d'Impacte Ambiental on es tinguen en compte els impactes previsibles.  
3. S'haurà d'obtindre l'informe sobre l'estudi d'integració paisatgística, realitzat per la Direcció General de Paisatge, en compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
4. L'execució de les obres de la carretera no haurà d'afectar la muntanya d'utilitat pública del Vedat núm. 49, ni tampoc a l'aiguamoll denominat el Rodriguillo-Faldar. Es tindrà especial atenció a evitar els abocaments durant l'execució de les obres i durant l'explotació.  
5. Constituint el tancament de tota l'obra, es col·locarà una tanca que permeta disminuir els atropellaments d'animals que intenten creuar la calçada, així com incrementar la seguretat viària. S'hauran d'adequar les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers i es dissenyaran passos específics per a augmentar la densitat mínima de pas a un per quilòmetre. El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
6. En el càlcul de la instal·lació lumínica es consideraran els llums de major eficiència energètica i de mínima emissió de flux lluminós.  
  
7. En les actuacions, les instal·lacions auxiliars s'ubicaran el més allunyat possible de nuclis urbans i d'acord amb els vents dominants. No es podran ubicar en àrees arborades, sòl forestal i forest d'utilitat pública, en l'aiguamoll del Rodriguillo-Faldar, franja ocupada pels camins ramaders, sòl no-urbanitzable protegit i zones de domini públic hidràulic. S'estudiarà la conveniència de l'asfaltat dels vials d'obra.   
  
8. L'aigua emmagatzemada en les basses de decantació rebrà el tractament adequat, prèviament a la seua eliminació definitiva, i evitar el seu abocament en l'aiguamoll del Rodriguillo-Faldar.  
9. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estes recollides temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots aquells terrenys que s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària empleada en estes.  
10. Els materials de rebliment i els tot-u que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
11. D'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la llista europea de residus com ara LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es podran considerar residus inerts adequats i estan exempts d'aplicació del Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
  
No obstant això, d'acord a l'article 6 del Decret referit, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, i el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'este haurà de disposar de la corresponent autorització administrativa mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
12. El programa de vigilància ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades. El programa de vigilància ambiental s'inclourà en el pla d'obra, i s'adequarà i es reestructurarà amb el desenrotllament d'esta. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals.   
13. Durant l'execució de les obres no es desenrotllaran treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a estes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
14. Si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, estes es paralitzaran en l'entorn d'estes, i s'informarà d'això i de manera immediata la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Alacant, i s'encarregarà, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar la seua afecció.  
15. A la posada en ús de la carretera, durant els sis primers mesos, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2.003, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica, la Conselleria d'Infraestructures i Transport comunicarà este fet a l'òrgan ambiental. Si se superen en 10 dB o més la mencionada administració elaborarà un pla de millora de la qualitat acústica, que continga les mesures correctores a adoptar per a la reducció dels nivells sonors per davall dels nivells esmentats. De la mateixa manera, els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament seran remeses a l'òrgan ambiental.  
16. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com de les condicions de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
17. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 5 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 103/1046-YVK  
Títol: explotació avícola de posta  
Promotor: Integradora Avícola Valenciana, SA.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon 28, parcel·la 290 terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte.  
L'explotació ramadera disposa de tres naus de posta on s'allotgen els animals i una altra nau dedicada al centre de classificació d'ous i el magatzem. Se situa en una parcel·la de 109.544 m², la superfície construïda és de 5.940 m². La resta de la parcel·la, descomptant la zona d'aparcaments i els accessos, està dedicada a l'activitat agrícola, i la superfície és de 96.481 m². La capacitat total de l'explotació és de 153.000 gallines de posta.  
Les naus de posta identificades com a nau 1, 2 i 3 ocupen una superfície de 1.520 m² cada una amb una alçada en carener de 6 m. En l'interior de cada una de les naus hi ha disposades sis bateries de gàbies de sis pisos cada una. Totes les naus tenen un sistema de cintes per al magatzematge i transport a l'exterior de la gallinassa. També té una cinta per al transport d'ous que recorre les tres naus fins al centre de classificació. El magatzem i el centre de classificació (nau 4) ocupa una superfície de 1.380 m² amb una alçada en carener de 6 m. Dins d'esta nau estan les oficines i els lavabos del personal. A l'interior de les naus es disposa d'un paviment impermeable amb una inclinació de 0,25% cap a un lateral on s'arrepleguen les aigües de neteja. En el perímetre de totes les naus s'ha construït una solera d'aproximadament 2 m d'amplària de formigó armat. Les naus on s'allotgen els animals disposen de ventiladors d'aire i plafons de refrigeració per al control ambiental.   
  
L'explotació disposa de proveïment d'aigua potable procedent d'un pou existent en l'explotació. Els consums anuals estimats per a l'explotació són els següents: aigua per a beure 13.961,250 m³, 36,480 m³ per a neteja de naus de posta, 14,6 m³ per a la neteja de magatzems i la línia de classificació i 103 m³ per al consum del personal.  
  
A més, hi ha un porxe de 70 m² on estan ubicats els grups electrògens que proveïxen d'energia elèctrica a l'explotació. Que s'empra per als sistemes d'il·luminació, alimentació, ventilació i el sistema d'obertura i tancament de finestres.  
La producció de fem anual de l'explotació s'ha estimat en 3.066 t. Es disposa d'un contracte per a l'arreplega, transport i gestió de la gallinassa subscrit amb l'empresa Abonos Orgánicos Antonio Muñoz, SL.  
  
S'ha estimat un volum anual de 14,6 m³ per a la neteja del magatzem i de la línia de classificació d'ous i de 36,480 m³ per a la neteja i desinfecció de les naus de posta. Les aigües fecals són emmagatzemades en un depòsit i es gestionen a través d'un gestor autoritzat. Suposen un volum de 104 m³ anuals. Les aigües pluvials són canalitzades de forma independent.  
L'explotació té subscrit un contracte per a la retirada dels cadàvers per a la capacitat actual i disposa de contenidors homologats per al seu emmagatzematge.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral, tela ocellaire en finestres de les naus i sistema de desinfecció de vehicles que accedixen a l'explotació.  
  
La distància al municipi d'Utiel és de 3.000 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.695, de 4 de febrer de 2008 i mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament. No es van presentar al·legacions durant el període d'informació pública.   
Remissió de l'expedient.  
Amb data 12 de novembre de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental i documentació annexa,per la qual se sol·licita un informe sobre la suficiència de la documentació presentada. S'obri l'expedient de consulta número 407/07CON. Amb data 13 de desembre de 2007, es contesta l'informe mencionat, en què se sol·licita l'ampliació de la documentació presentada.  
Amb data 10 d'abril de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet un informe sobre el resultat de la informació pública i una còpia de la documentació presentada. S'obri l'expedient 103/08 AIA.   
Afeccions legals.  
L'explotació s'ubica en sòl no urbanitzable. Zona XIV. Ramader-forestal segons el PGOU d'Utiel. El percentatge d'ocupació màxima en planta és del 15% segons la modificació puntual número 7 del PGOU, aprovada amb data 23 de gener de 2008.  
La distància al nucli urbà és de 3.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 1.000 m de les explotacions respecte a nuclis de població es mantindrà en el cas de nuclis de població superiors als 2.000 habitants. En este cas, el municipi d'Utiel té al voltant de 11.900 habitants.  
L'explotació és limítrof amb la carretera VV 6221-per a la qual s'establix una zona de protecció de 25 m, d'acord amb la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat, que modifica l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana. Segons la documentació presentada les construccions estan a 30 m d'esta via de comunicació.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals o Plans Rectors d'Ús i Gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/ 94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
La zona on s'exercirà l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. Es tracta d'una zona eminentment agrícola amb una capacitat d'ús valorat majoritàriament com a moderat (classe C). Dins de la parcel·la, la superfície que no està ocupada per les naus o les seues instal·lacions auxiliars està dedicada al cultiu d'ametler. En les proximitats, alternades amb les parcel·les de cultiu hi ha àrees de vegetació forestal, matoll principalment, totes estes fora de la superfície on s'ubiquen les naus.  
  
Fisiogràficament es tracta d'una zona de relleu fortament ondulat. Les parcel·les estan abancalades. L'erosió actual està valorada com a baixa, i el risc d'erosió potencial és moderat (15-40 t/ha/any). Quant a la hidrologia, hi ha dos rambles però donada la distància a què se situen no es considera que l'explotació puga tindre efectes negatius sobre estes. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és alta, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures adequades quant a l'emmagatzematge de residus i aigües residuals que es generen en l'exercici de l'activitat.  
  
Les aigües fecals seran gestionades a través d'un gestor autoritzat. Les aigües de neteja de les naus es deixaran evaporar sobre la solera d'estes. Pel que fa a la gallinassa, s'ha subscrit un contracte per a la seua arreplega per una empresa externa. S'indica que la retirada d'esta es realitza per mitjà de la càrrega directa en els camions des de l'eixida de les cintes transportadores. A este respecte, vista la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, es considera que l'explotació haurà de disposar d'un femer adequadament preparat que permeta l'emmagatzematge temporal de gallinassa. Este haurà d'estar dimensionat d'acord amb les necessitats de l'explotació. Tindrà parets d'alçada suficient per a contindre els residus i d'un pouet per a l'arreplega de lixiviats.   
  
L'estudi acústic realitzat revelava que en el porxe on s'ubiquen els motogeneradors els valors d'emissió sonora superaven els 60 dBA. Ateses les característiques de l'entorn en què es localitza es considera que s'hauran d'adoptar les mesures proposades en l'estudi per a reduir els nivells mencionats per davall d'este límit legal.   
L'estudi d'impacte ambiental ha proposat mesures protectores i correctores per a tots els aspectes ambientals identificats. S'ha elaborat un pla de vigilància ambiental, per a això s'han definit una sèrie d'indicadors i objectius a complir en funció de les mesures adoptades en l'estudi.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de granja avícola de posta, situada en el terme municipal d'Utiel (València), que s'ubica en la parcel·la 290 del polígon 28, promogut per Integradora Avícola Valenciana, SA, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
4. Les dejeccions ramaderes només podran emmagatzemar-se en les zones habilitades. Pel qual s'haurà de disposar d'un femer degudament preparat i amb capacitat suficient per a l'emmagatzematge de la gallinassa que es genere. Haurà d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Haurà de tindre parets d'alçada suficient per a contindre la gallinassa i amb un pouet per a l'emmagatzematge de lixiviats degudament dimensionada.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de la forma reglamentària, d'acord amb el que esatblix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 101/1732-ZRV.  
Promotor: Emigrés, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviment de gres i porcellànic.  
Localització: paratge Vinyals, s/n, l'Alcora (Castelló).  
Referència de l'òrgan substantiu: 080/07 IPPC SClCo/LGG.  
Descripció del projecte.  
1. Característiques.   
Les instal·lacions se situen en el paratge Vinyals, pròxim a la ciutat de l'Alcora (Castelló). La societat està legalment establida i produïx paviments des de l'any 1994. Amb data 1 de juliol de 2007, Emigrés, SL, ha comprat la parcel·la contigua núm. 7492811YK3379S a Accionistas Sindicatos, CB.  
La fabricació de paviment de gres i porcellànic supera les 75 tones diàries, així que l'activitat està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè figura en l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per produir més de 75 tones diàries i instal·lar una nova secció que incrementa el consum d'aigua per damunt del 50%, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, perquè figura en el grup 3.5 de l'annex I, de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
  
Emigrés, SL, en un futur immediat incorporarà una nova secció de preparació d'esmalts, sense que això supose un increment en la producció, però el consum d'aigua s'incrementarà el 240%, el que comporta una modificació substancial.  
Els terrenys sobre els quals s'emplacen les instal·lacions estan qualificats urbanísticament com a sòl urbà industrial.   
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles atomitzades, serigrafies, gravetes, esmalts, frites, engalbes, additius, colors i modificadors, caixes de producte acabat, fundes de plàstic, fleixos i pallets.  
El consum anual d'aigua és actualment de 5.570 m³, dels quals el pou aporta 4.111 m³, la xarxa municipal 610 m³ i 849 m³ procedixen dels esmalts. El consum anual previst d'aigua després d'instal·lar la nova secció de molturació d'esmalts és d'uns 13.325 m³, dels quals 7.000 m³ s'extrauen del pou propi i 6.325 m³ procedixen de la xarxa municipal d'aigua potable. Emigrés, SL, disposa de la concessió administrativa per a extraure un màxim de 7.000 m³ anuals d'aigua del pou de la seua propietat.   
L'energia consumida l'any 2005 va ser de 2.553.969 kWh d'electricitat, 08.089.761 kWh de gas natural i 27.641 litres de gasoil A.  
Les aigües residuals domèstiques s'acumulen en una bassa i s'aboquen a la xarxa municipal de clavegueram per mitjà de camió cisterna.  
La generació anual d'aigües residuals industrials s'estima en 4.167 m³, procedixen de les línies d'esmaltat i s'arrepleguen a través de les canaletes situades en la solera. Les aigües es bomben per canonada fins a un gestor autoritzat (Azuliber, SL), per a la seua valoració en la fabricació d'argiles atomitzades.  
Emigrés, SL, aboca actualment les aigües pluvials al barranc de Regatell, ha sol·licitat a l'organisme de conca el permís d'abocament amb data 26 de desembre de 2006.  
El procés industrial s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada en les tremuges corresponents, es tamisa i s'emmagatzema a continuació en les tremuges de les premses hidràuliques. L'argila es premsa sobre motles per a formar els suports, estos s'envien a l'assecador per a reduir la humitat fins valors convenients, després s'humitegen prèviament a l'esmaltat, s'assequen, s'esmalten i es decoren per mitjà de serigrafia. Les peces passen pels assecadors previs als forns i després es couen en el forn monoestrat. Els taulellets ixen del forn i passen el control de qualitat, es rebutgen els taulellets defectuosos; després s'envasen i paletitzen, els palets s'envien al magatzem de productes acabats, en espera de ser expedits als clients.  
L'any 2005 es van produir 84.261.884 kg de paviment de gres i 2.743.644 kg de porcellànic.  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per 7 ximeneres, procedixen de la combustió del gas natural en els dos forns, dos assecadors, també tenen el seu origen en la depuració de les emissions difuses pels dos filtres premsa situats en la zona de recepció de les argiles, premses i en les línies d'esmaltat. El focus núm. 2 es dóna de baixa.  
Emigrés, SL, genera els residus no perillosos següents: suspensions aquoses que contenen materials ceràmics (LER 080203), residus de la preparació de mescles abans del procés de cocció (101201), residus de ceràmica després del procés de cocció (101208), revestiment de forn (161106), llanes ceràmiques (161106), partícules i pols (101203), residus de ceràmica després del procés de cocció (101208), paper i cartó (150101), plàstic (150102), ferro (170405), RSU (200301). La quantitat acumulada en un any és de 6.464 tones.  
Els residus perillosos que genera l'activitat són: olis hidràulics minerals no clorats (130110\*), draps i absorbents (150202\*), envasos de paper i de plàstic contaminats (150110\*), teles de pantalles (150110\*), envasos metàl·lics contaminats (150110\*), aerosols (150111\*), filtres de mànegues (150202\*), filtres d'oli (150202\*), components perillosos retirats d'equips rebutjats (160215\*), bateries de plom, tubs fluorescents i llums de mercuri (200121\*).   
La quantitat anual de residus perillosos que genera Emigrés, SL, és inferior als 10.000 kg, la societat està inscrita com a xicotet productor.  
  
1. Alternatives mediambientals.  
Com que es tractar d'una fàbrica establida i en funcionament des de 1994, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
La parcel·la adquirida tenia emmagatzemats residus procedents d'indústries ceràmiques antigues, per tant, abans d'ampliar les instal·lacions correspon netejar els rebutjos industrials i enviar-los a un abocador per mitjà d'un gestor de residus autoritzat.  
El titular fabrica els productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa no es plantegen alternatives en este sentit.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
Amb data 11 de maig de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, els annexos documentals d'este i el document de síntesi; sol·licita que se l'informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat amb data 5 de juny de 2007.  
El 3 d'abril de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i documentació complementària remesa pel promotor; a més sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
El 10 de juliol de 2008 se sol·licita informació a l'Ajuntament de l'Alcora sobre la compatibilitat urbanística dels terrenys de les instal·lacions.  
El 16 de setembre de 2008 se li advertix de caducitat al promotor, a través de l'òrgan substantiu. L'Àrea de Qualitat Ambiental remitent el 8 d'octubre de 2008 la documentació complementària que havia aportat el promotor.  
2. Informació pública.  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5608, del 27 de setembre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
S'ha sol·licitat la documentació complementària que consta en l'informe d'idoneïtat, relativa als abocaments de ceràmica existents en tres zones del recinte i les coordenades del pou d'aigua.  
Informes sectorials.   
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i la informació sol·licitada a l'Ajuntament de l'Alcora, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent; a més, els usos del sòl són compatibles amb l'actuació.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden estar afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de paviment de gres i porcellànic és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes.   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La bassa que arreplega les aigües domèstiques està impermeabilitzada per a evitar percolacions a les aigües subterrànies.  
Hi ha un magatzem temporal per a acumular els residus perillosos, els quals se segreguen i emmagatzemen en caixes, bidons de 200 litres, contenidors, big-bags i gàbies; s'etiqueten i es classifiquen per tipus, s'emmagatzemen davall coberta, sobre solera impermeable, es disposen sobre cubetes de seguretat i són arreplegats per gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Les aigües residuals industrials es bomben des de la fàbrica per una canonada soterrada davall la carretera fins a l'empresa Azuliber, SL, que es dedica a la fabricació d'argiles atomitzades, on es valoren.  
Els càlculs realitzats pel redactor de la documentació tècnica seguixen el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i revelen que les ximeneres dels assecadors de les premses (focus F-01 i F-03) no complixen el mínim impuls vertical convectiu del plomall de fums. No obstant això, els dos assecadors posseïxen respectius ventiladors acoblats a la ximenera i dimensionats per a tal fi.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental de 27 de juny de 2005 i certifica que els dos filtres de mànegues, els dos assecadors i els dos forns complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, i es prenen com a referència els límits fixats en l'annex IV del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que rodegen les instal·lacions.  
Durant la visita tècnica realitzada a les instal·lacions s'ha vist que els residus de ceràmica que estaven en la parcel·la 7492811YK3379S, estan sent retirats a un abocador per mitjà d'un gestor autoritzat.   
  
El promotor ha justificat documentalment el tractament de les instal·lacions de tipus sanitari per a previndre la presència de Legionella pneumophila.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic de la societat Emigrés, SL, per a la fabricació de paviment de gres i porcellànic, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores que figuren en la documentació i les prescripcions següents:  
  
1. El promotor completarà la neteja dels residus que existixen en la parcel·la industrial núm. 7492811YK3379S (l'adquirida a Accionistas Sindicados, CB) i enviar-los a un abocador per mitjà de gestors de residus autoritzats, també eliminarà igualment els residus que hi haja a l'esquerra de la carretera a l'entrada a les instal·lacions.  
2. Per a evitar ruptures accidentals de la canonada que conduïx les aigües residuals industrials fins a Azuliber, SL, el promotor col·locarà cartells al llarg del seu traçat en els llocs possibles. Cada cartell indicarà la presència de la canonada, el seu contingut (aigües residuals industrials) i el propietari. Els cartells estaran construïts i escrits amb materials adequats per a resistir la intempèrie.   
3. Les canaletes de les línies d'esmaltat, tant les que estan en funcionament com les que estan en reserva, estaran permanentment netes de sediments i en bon estat de conservació.  
  
4. El promotor realitzarà mesuraments d'autocontrol de les emissions atmosfèriques, amb la periodicitat que estime l'òrgan substantiu, o com a mínim cada 3 anys, en compliment dels articles 21 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i l'article 7.6 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. Anotarà els valors registrats en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV de l'esmentada orde.  
5. Emigrés, SL, analitzarà els nivells acústics de recepció externs, amb la freqüència que determine l'autoritat administrativa substantiva, o, almenys, cada 5 anys, per a determinar que no superen els 70 dB(A) en horari diürn i els 60 dB(A) en horari nocturn.   
6. El promotor disposa d'un termini de fins a 6 mesos, comptadors a partir de l'atorgament de l'autorització ambiental integrada, per a complir les prescripcions 1a i 2a, que completarà remetent a la Direcció General per al Canvi Climàtic un xicotet informe dotat de reportatge fotogràfic.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret es consideren pertinents.  
  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.