Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9510, del 12-01-2023 (2022/12414)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies en la partida Carrascal, polígon 35, parcel·la 137, al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló). Expedient: (1662965) 13/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9510

Data del DOGV
:   12-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/12744


Data del document
:   21-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Cervera del Maestre
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies en la partida Carrascal, polígon 35, parcel·la 137, al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló). Expedient: (1662965) 13/2021/AIA.  
 [2022/12520]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1662965) 13/2021/AIA.  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Sr. Reiner Frank Oelsner.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient ASOSUB/2020/307.  
Localització: en la partida Carrascal, polígon 35, parcel·la 137, de Cervera del Maestre (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
La parcel·la 137 del polígon 35, en la partida Carrascal del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), té una superfície d'uns 45.147 m². El promotor també és propietari de la parcel·la 193 del polígon 35, en la partida Carrascal del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), que té una superfície de 2.891 m². Ambdues parcel·les formen una única finca registral. Ateses les característiques de la finca i la problemàtica d'aigua en aquesta, volen realitzar una captació per a ús domèstic excepte consum humà, piscina, i reg de fruiters, horta i jardí, mitjançant degoteig d'una superfície conjunta de 3.349 m². En els plans es desglossa la superfície regable, que correspon a un total de 0,3349 ha (jardí i fruiters: 0,1223 ha; fruiters: 0,0864 ha; horta: 0,0851 ha; jardí: 0,0411 ha).  
Per la qual cosa se sol·licita l'autorització per a efectuar una perforació per a ús propi, amb un consum anual inferior als 7.000 m³.  
S'ha detectat un aqüífer sota el terreny a una profunditat d'uns 225 m. El cabal és d'uns 100 € 150 l/min i s'estima que la profunditat que aconseguirà la perforació serà de 250 m. Prèviament a la fase de construcció, es procedirà a l'anivellament de la superfície d'emplaçament de la perforadora. A causa dels materials que es preveu travessar en la perforació (calcàries i margues), s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió. La perforació es realitzarà mitjançant una màquina perforadora amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora sobre camió més un compressor degudament homologats, i es considera aquest tipus de perforació el més idoni per a l'execució d'aquest tipus de sondeig d'acord amb el tipus de terreny que es preveu travessar. El diàmetre de la perforació serà de 220 mm de 0 a 250 m. L'entubament del pou es realitzarà amb canonada de ferro de 180 mm de diàmetre i 5 mm de grossària de xapa. La zona d'admissió de l'aigua al pou serà de tipus ranurat, i es realitzarà directament sobre la canonada. Es farà una cementació de l'espai anul·lar fins a una profunditat de 2 m. Posteriorment, l'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, que es col·locarà a una profunditat d'aproximadament 210 m.  
  
Durant la perforació, es generaran uns llots propis d'aquest tipus de projectes. A fi de gestionar-los correctament, es té prevista la construcció d'una bassa d'evacuació de llots juntament amb la perforació, que buidarà periòdicament una empresa registrada per a la gestió de residus no perillosos.  
No cal fer cap tipus d'accés, ja que es pot accedir perfectament a la zona utilitzant els camins ja existents.   
En el punt on es pretén realitzar el sondeig no hi ha infraestructures de canalització enterrades que pogueren resultar afectades per la perforació pretesa.  
La perforació es realitza en la massa d'aigua subterrània 080.109 € Maestrat oriental, que es troba en bon estat; el recurs disponible és superior a la demanda actual i el volum anual sol·licitat amb aquesta captació és, així mateix, escàs.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 09.03.2021 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (exp. ASOSUB/2020/307) que dona trasllat del projecte i el document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà només es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou.  
  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, el d'una setmana a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
Pel que fa als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 200 m de profunditat, consistents en roca triturada que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) Pel que fa a l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes, indica que no es té coneixement de l'existència de pous pròxims al lloc de la perforació que ara es projecta, almenys en un radi mínim de 100 m. Respecte al cabal, es van detectar aparentment entre 250 i 300 litres per minut, que són suficients per a les necessitats hídriques d'aigua de la peticionària. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 m.  
En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Cervera del Maestre (Castelló) i el punt de perforació es troba en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X = 782.036; I = 4.483.354; Z = 117 ± 5 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, s'utilitzen els existents.  
  
La zona on es projecta el sondeig es troba a la vall formada per la rambla de Cervera, en una zona altament antropitzada pel pas de diferents infraestructures com la CV-135, els nuclis de població de Cervera del Maestre i Càlig, camins rurals i finques agrícoles amb predomini de cultius de secà.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú, no afectada per sòl forestal del PATFOR, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana.  
El projecte està situat en el paisatge de rellevància regional PRR07: oliverars de Sant Rafael, inclòs en el conjunt paisatgístic del grup 2: corredors prelitorals de Castelló. No obstant això, atesos l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, així com les mesures d'integració paisatgística a adoptar, no és previsible afecció paisatgística a destacar.  
  
Quant a altres afeccions territorials, l'actuació no afecta espais naturals protegits, espais integrants de Xarxa Natura 2000, vies pecuàries o forests d'utilitat pública.  
No es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA. En la cartografia d'àrees crítiques contra el canvi climàtic de la cartografia de la Generalitat Valenciana, es troba en zona corresponent a àrea amb escàs interés quant a recàrrega d'aqüífers. La permeabilitat del sòl està catalogada com a baixa. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte és baixa, d'acord amb la cartografia temàtica (antiga COPUT).  
c) No es coneix cap element historicoartístic, arqueològic o paleontològic que poguera ser afectat per la perforació del sondeig. S'indica en la documentació que no s'han trobat evidències que puguen existir aquests elements en la zona d'actuació. Per tant, l'afecció de l'actuació sobre el patrimoni cultural es considera nul·la. Malgrat això anterior, si en el transcurs de les obres es localitzara alguna resta arqueològica o paleontològica, es comunicaria a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana perquè condicionara les accions a seguir per a la protecció d'aquesta troballa. Cal assenyalar que, si escau, s'acomplirà el que s'estableix en els articles 63é i 65é de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que són competència de l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) No es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament.  
Correspon a la zona agrària núm. 0900204 € Servol. La zona d'estudi es troba en el marge dret de la conca de la rambla de Cervera. Dins de la zona d'estudi no va cap llit d'importància i per tant no s'afectarà el domini públic hidràulic. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 m.  
  
No es preveuen descensos d'importància en els nivells de l'aqüífer per l'extracció del cabal sol·licitat, ja que aquest presenta una alta transmissivitat i bona recàrrega. A més, la massa d'aigua subterrània 080.109 € Maestrat oriental en la qual se situa el sondeig, es troba en bon estat; el recurs disponible és superior a la demanda actual i el volum anual sol·licitat amb aquesta captació és, així mateix, escàs.  
  
c) En relació amb el paisatge, en la documentació s'indica que en aquest cas no es considera una alteració significativa del paisatge, ja que es tracta d'una alteració de tipus temporal per la curta duració de les obres, causada per la presència de la maquinària necessària per a realitzar la perforació i l'espai alterat per l'ocupació d'aquesta. Atés que es tracta d'una zona allunyada de qualsevol nucli urbà, es considera un impacte mínim de tipus negatiu compatible. No obstant això, considera l'adopció de mesures d'integració paisatgística de les obres, indicant-hi que en els terrenys afectats per les obres es recuperarà el relleu original i la capa superior de terra vegetal. Valora que es donarà un impacte visual mentre siga present la maquinària en l'obra. Aquest impacte no serà d'especial rellevància a causa de la curta duració de les obres.  
d) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través d'un gestor autoritzat.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases inicial, de perforació i d'explotació.  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
Primer   
Estimar que l'execució del projecte per a sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 35, parcel·la 137, del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), promogut per Reiner Frank Oelsner, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que es troba en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2n) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
3r) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa, amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i ambdós inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de ser gestionats per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
4t) En el cas que per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.), se n'haurà de procedir a la clausura i el segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
5é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 21 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»