Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6240, del 07-04-2010 (2010/3033)

Bases particulars per a la programació de l'actuació integrada de la UE-J del Pla General.
------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6240

Data del DOGV
:   07-04-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - B) LICITACIÓ I ADJUDICACIÓ DE CONTRACTES

Número del document
:   2010/3033


Data del document
:   04-03-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Puçol

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Puçol
    * contracte administratiu

Bases particulars per a la programació de l'actuació integrada de la UE-J del Pla General. [2010/3033]  
El Ple de l'Ajuntament en sessió celebrada el 22 de febrer de 2010 ha adoptat acord la part dispositiva del qual és del tenor literal següent:  
«Primer. Iniciar el procediment per a la gestió indirecta per al desenvolupament del programa d'actuació integrada corresponent a la UE-J, delimitada pel Pla de Reforma Interior que ordena la dita unitat, d'acord amb les bases generals establides en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
Segon. Aprovar les bases particulars per a la programació d'actuació integrada de la unitat d'execució UE-J del Pla General de Puçol, que consten en l'expedient i el seu annex I .  
Tercer. Ordenar la publicació del corresponent anunci del concurs per a la selecció d'agent urbanitzador, en primer lloc en el Diari Oficial de la Unió Europea; en el tauler d'anuncis municipal; i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Quart. Facultar l'alcalde per a totes les gestions que requerisca l'execució dels anteriors acords.»  
Contra el punt segon de tal acord d'aprovació de les bases particulars de programació, que és definitiu en via administrativa; de conformitat amb els articles 286.2, 447 i 448 del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i el que establix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, podran interposar-se els recursos següents:  
a) Amb caràcter potestatiu, recurs de reposició davant de l'òrgan que va dictar l'acord recorregut, en el termini d'un mes, a comptar de l'endemà d'esta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Si transcorreguera un mes des de l'endemà de la interposició del recurs de reposició sense que este haja sigut resolt, podrà entendre's que ha sigut desestimat i interposar recurs contenciosoadministratiu davant del Jutjat contenciós administratiu de València, en el termini de sis mesos, des d'esta desestimació presumpta.  
b) Recurs contenciós administratiu, davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València, dins del termini de dos mesos comptats des de l'endemà d'esta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Tot això sense perjuí que es puga exercitar qualsevol altre recurs o acció que s'estime procedent. Les presents bases particulars podran ser consultades en la pàgina web de l'Ajuntament ().  
La publicació de l'anunci de les bases particulars de programació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, produirà els efectes suspensius de l'atorgament de llicències a què es referix l'article 101.2 de la Llei Urbanística Valenciana, segons preveu l'article 289 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. La suspensió de llicències implicarà així mateix la dels acords aprovatoris de nous programes en el mateix àmbit.   
Per la qual cosa en compliment de tal acord, a continuació es transcriu el text complet de les bases particulars aprovades i per la qual es regirà el concurs de selecció i adjudicació del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de l'àmbit de la unitat d'execució UE-J del Pla General de Puçol.  
Puçol, 4 de març de 2010.- L'alcalde: José Vicente Martí Alpera.  
«Bases particulars reguladores del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat execució UE-J, del Pla General d'Ordenació Urbana de Puçol (València).  
I. Objecte del contracte  
El present contracte té com a objecte el desplegament i execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en les presents bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic del la unitat d'execució UE-J, del Pla General de Puçol. S'especifiquen en l'annex I, apartat A.  
II. Règim jurídic   
El present contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot el no previst en les presents bases particulars, s'aplicaran la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat (modificat per Decret 36/2007), i les bases generals de programació reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada en el terme municipal de Puçol, són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com es preveu expressament en l'article 131 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 284.3 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
Seran d'aplicació supletòria les disposicions, contingudes en el capítol II, títol III del llibre I de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector, així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que se li apliquen.  
En cas de contradicció entre els documents contractuals abans citats, l'ordre de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i que en defecte de bases generals pròpies resulten d'aplicació en el terme municipal de Puçol les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com es preveu expressament en l'article 131, de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 284.3 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada.  
III. Ordenació urbanística vigent   
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació està constituïda pel Pla General de Puçol homologat a la Llei reguladora de l'Activitat Urbanística, aprovat definitivament per la comissió territorial de València el 19 de setembre de 1996. I en desplegament d'aquest pel Pla de Reforma Interior de la unitat d'execució J declarat definitivament aprovat mitjançant una resolució de 16 de març de 2009 del director general d'Urbanisme. Ressenya d'este últim acord ha sigut publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 6039, de 19 de juny de 2009; i publicat junt amb les normes urbanístiques aprovades en el Butlletí Oficial de la Província de València número 106 de data 6 de maig de 2009.  
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació és la que figura en l'apartat B de l'annex I  
IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada. (art. 131.2.b Llei Urbanística Valenciana)  
1. Memòria de necessitats:  
Haurà de justificar-se en la proposta de programació la necessitat d'abordar un desenvolupament urbà harmònic, sota un nou model que signifique una oferta de desenvolupament immobiliari, residencial.   
2. Objectius de la programació:  
L'àmbit de la unitat d'execució a desenvolupar comprén terrenys industrials en l'entorn de la factoria Tísvol, actualment classificats com a sòl urbà industrial, i el final del carrer Massamagrell, en sòl urbà residencial.  
La zona industrial és una illa ocupada per una factoria de remolcs per a vehicles pesats, Tísvol, que ha traslladat la seua activitat al sector 4, més allunyat del sòl residencial i més adequat per a l'ús industrial intensiu i sòls sense ús. En la nau industrial es realitzen encara alguns treballs que produïxen molèsties als veïns del sòl residencial confrontant a més de constrènyer la xarxa viària en eixe punt de la localitat. Açò unit que hi ha una rotonda projectada en l'antiga carretera de Barcelona a l'altura dels carrers de Federica Montseny i de Mercè Rodoreda i que facilitaria la unió amb la ronda de les Corts Valencianes fa necessari redefinir urbanísticament l'illa de Tísvol.  
Al mateix temps, es modifica l'ordenació detallada del final del carrer de Massamagrell per a donar solució a les zones de darrere de les edificacions que recauen a l'avinguda dels Hostalets de manera que el carrer es queda amb un ample constant en tot el tram i s'eixampla el final del carrer Comptat. Amb això, es permet una millor circulació i permet als propietaris millorar la imatge urbana.  
L'ús industrial de la zona Mas del Bombo, situada més al sud, queda separada adequadament del residencial que es crea per mitjà de la prolongació del carrer de Tierno Galván.  
En resum, els principals objectius per a la delimitació i ordenació de la unitat d'execució per a la seua posterior programació recollits en el Pla de Reforma Interior aprovat són:  
- Obtindre els terrenys necessaris per a la unió entre la ronda Oest de la població i la travessia V-3007, amb una amplària que permeta el pas fluid del trànsit (20,50 m), ampliant els 7 m previstos en el Pla General.  
- Obtindre els terrenys per a l'obertura del carrer Comptat amb una amplària d'11 m fins a la travessia V-3007, ampliant els 4 m previstos en el Pla General.  
- Obtindre els terrenys necessaris per a l'obertura del carrer de Massamagrell, actualment ocupats per antigues tanques de pedra i patis privats.  
- Eliminació d'un element pertorbador amb activitat permesa.  
Per tant, els principals objectius per a la programació de la unitat d'execució són:  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En este sentit l'urbanitzador estarà obligat a:  
- Demanar, dels corresponents Registres (de la propietat i cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.  
- Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.  
- Efectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes previstos en el capítol III, del títol I, de la Llei Urbanística Valenciana.  
Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.  
Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al registre de la propietat.  
- Inscriure en el registre de la propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.  
- Fer constar en el registre de la propietat les afeccions existents.  
- Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants en el cadastre.  
- Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïx l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es precisen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa i connectar les infraestructures amb les xarxes generals de servei, per a això hauran de:  
- Presentar informes favorables per a realitzar les connexions amb les corresponents companyies subministradores (llum, aigua, gas, telefonia i altres).  
- Incloure en el projecte d'urbanització la construcció de les obres complementàries de connexió amb les xarxes municipals que siguen necessàries.  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* - Aportar informes de les administracions sectorials les competències de les quals resulten afectades per l'actuació (domini públic hidràulic per la proximitat al barranc).  
c) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A estos efectes:  
- L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció en el registre de la propietat i traslladarà a l'administració la corresponent certificació acreditativa d'això.  
- Els lliurarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització, i s'alçarà la corresponent acta d'entrega.  
- Els transformadors d'energia elèctrica es consideraran equipament privat i es lliuraran a la companyia subministradora. Tant el cost del sòl necessari per a la seua implantació com el cost d'aquests haurà de ser assumit per tots els propietaris afectats.  
d) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats.  
e) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent un cronograma en qual s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa i el dels solars destinats a habitatges subjectes a algun tipus de protecció.  
f) Procedir a la descontaminació dels terrenys industrials el cost de la qual serà assumit únicament pels propietaris dels terrenys afectats.  
Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en apartat C de l'annex I  
V. Paràmetres urbanístics (art. 131.2.c de la Llei Urbanística Valenciana)  
Els paràmetres urbanístics són els establits en el Pla General, zona de casc nou i el PRI que ordena la unitat i el resum de la qual consta en la fitxa de gestió que figura en l'apartat D de l'annex I  
Els paràmetres urbanístics del Pla de Reforma Interior aprovat són els següents:  
  
  
L'edificabilitat dels habitatges subjectes a algun tipus de protecció se situen en les illes A i B1 tal i com es recull en el Pla de Reforma Interior.  
VI. Criteris i objectius territorials (art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana)  
Els criteris i objectius territorials han quedat exposats en la «Base IV.2. Objectius de la programació», en tant que, la unitat d'execució J compta amb un Pla de Reforma Interior definitivament aprovat. No obstant s'enumera un extracte en l'apartat E de l'annex I.  
VII. Criteris d'ordenació urbanística (art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana)  
El Pla de Reforma Interior aprovat establix l'ordenació detallada de l'àmbit pel que no es permet que les propostes que es presenten modifiquen esta ordenació.   
Tampoc es permet l'ordenació d'àrees aïllades per mitjà d'un estudi de detall.  
Els criteris d'ordenació urbanística són els que s'establixen en l'apartat F de l'annex I.  
VIII. Objectius d'edificació privada (art. 131.2.e de la Llei Urbanística Valenciana)  
1.Els objectius d'edificació privada són els establerts en l'apartat G de l'annex I.  
2. Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, seran els establerts en el PRI de la UE-J, en el Pla General de Puçol i en concret en a l'apartat G de l'annex I.   
A continuació es reproduïxen les normes urbanístiques del Pla General:  
Casc nou  
8.2.A. Àmbit.  
La seua delimitació exacta ve reflectida en el pla corresponent, coincidint amb aquelles zones que han suposat el desenvolupament més actual del nucli urbà de la població, fonamentalment en la seua part nord, oest i sud-oest.  
8.2.B. Usos.  
1. L'ús global o dominant d'esta zona és el de residència plurifamiliar, i s'admeten tipologies residencials unifamiliars adossades o en filera.  
1.1 En les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter, i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el d'habitatge unifamiliar.  
2. Es prohibeixen expressament els usos següents:  
Terciaris: enclavats en zones industrials. Campaments de turisme. Activitats recreatives amb aforament superior a 700 persones.  
Industrials: Incompatibles amb l'habitatge.  
Magatzems amb superfície superior a 500m²: incompatibles amb habitatge.  
Aparcaments: en edifici exclusiu o d'ús exclusiu de vehicles col·lectius de persones o mercaderies.  
3. Es permeten qualssevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant residencial assignat a esta zona.  
4. El règim d'usos que s'estableix estarà subjecte a les següents condicions de compatibilitat:  
a) Magatzems compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en la planta baixa i en les inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
b) Locals industrials compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en la planta baixa i en les inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
c) Aparcaments d'ús públic o privat.  
Podran situar-se en qualsevol de les ubicacions següents:  
En la planta primera i inferior a la primera.  
Sota espais lliures privats o, si és el cas, prèvia concessió administrativa o mera autorització, sota espais lliures públics.  
A l'aire lliure sobre superfície lliure de parcel·la, amb una ocupació màxima del 40% de la dita superfície lliure. S'admetrà tan sols en parcel·les i/o edificis no protegits i no podran tindre el caràcter d'estacionament d'accés públic.  
d) Ús residencial comunitari.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la planta baixa, (plantes de pis), es destinen a este ús, (podent també ubicar-se en planta baixa). Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran sempre per damunt de les destinades a usos no residencials i per sota de les destinades a habitatges.  
e) Ús residencial plurifamiliar.  
Es tracta de l'ús global o dominant assignat pel pla en estes zones. S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa, (plantes de pis), es destinen a habitatges, (podent també ubicar-se en planta baixa). Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran sempre per damunt, tant de les destinades a usos no residencials, com de les destinades a despatxos professionals o a ús residencial comunitari.  
f) Ús comercial compatible amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta primera i inferiors, exceptuant-se les qualificades compatibles (grau I i II); o bé en edifici d'ús exclusiu, per a un únic establiment. Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, els locals comercials hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
g) Hotels, hostals, pensions i apartaments en règim d'explotació hotelera.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu. Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran sempre per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials i per sota de les destinades a usos residencials, amb accessos independents.  
h) Locals d'oficina.  
S'admeten en edifici d'ús exclusiu d'oficines, entenent com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa, (plantes de pis), es destinen a locals d'oficina, (també es poden ubicar-se en plantes semisoterrani i baixa, però, en cap cas, en plantes de soterrani).  
Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran en planta semisoterrani i superiors i sempre per sota de les destinades a usos hotelers i/o residencials i per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials. S'exceptuen els despatxos professionals i xicotetes activitats de caràcter netament artesanal (perruqueria, sastreria, etc.), amb una superfície inferior a 150 m2 amb menys de 5 treballadors.  
i) Activitats recreatives.  
S'admeten en planta baixa i planta semisoterrani, llevat que s'ubiquen peces habitables residencials en planta baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos. Queden prohibides les discoteques en esta zona.  
j) Dotacionals.  
S'admeten en semisoterrani i plantes superiors amb les limitacions establides en el paràgraf k). S'admeten així mateix en edifici d'ús exclusiu.  
k) En edificis mixtos amb ús residencial es compliran les condicions següents:  
k.1) els locals no residencials s'ubicaran sempre en plantes inferiors a aquelles en què s'ubiquen els locals residencials, amb les precisions establides anteriorment.  
l) Les distintes agregacions dels usos terciaris descrits en els paràgrafs f), g), h) i i) podran, amb les limitacions establides, situar-se en edifici d'ús exclusiu terciari.  
8.2.C. Condicions de parcel·la.  
1. Les parcel·les edificables compliran les condicions següents:  
La superfície mínima de parcel·la edificable serà de 80 metres quadrats.  
Tots i cada un dels seus límits frontals tindran, com a mínim, 5 metres de longitud.  
La forma de la parcel·la serà tal que puga inscriure's en ella un rectangle de 5x10 metres, el costat menor del qual coincidisca amb l'alineació exterior i els seus límits laterals no formen un angle inferior a 60 graus.  
Queden excloses de les anteriors condicions aquelles parcel·les que, sense complir-les, limiten en ambdós límits laterals amb edificacions consolidades.  
Veure article 3.5.T.6  
2. Paràmetres de situació  
L'ocupació de la parcel·la edificable s'ajustarà a les alineacions definides en el pla corresponent. L'edificació podrà recular-se de l'alineació exterior. Queden permesos xicotets entrants, però en el cas que superen 1 m s'exigirà la tanca que mantinga l'alineació. No obstant, en les reculades menors a un metre, l'obligatorietat de la tanca quedarà a criteri dels serveis tècnics municipals. En qualsevol cas els paraments de mitgeres que apareguen per la reculada hauran de tindre el mateix tractament que la façana principal. Veure article 6.3.C.  
La profunditat edificable no podrà sobrepassar els 21 metres.  
La línia d'edificació podrà quedar retirada de les alineacions interiors que s'assenyalen; en este cas, el retir haurà de ser paral·lel a l'alineació.  
En les parcel·les amb longitud de façana superior a trenta-sis (36) metres i superfície superior a mil cinc-cents (1.500) metres quadrats, que no tingueren assenyalades alineacions interiors, podran ser objecte d'estudi de detall, a fi de reordenar el volum edificable. En este supòsit, podran crear-se patis oberts a façana, sempre que el seu perímetre tinga característiques de façana i edificar en altura el sòl situat a més de vint (20) metres de l'alineació exterior, sempre que es justifique un adequat tractament als espais interiors resultants en l'illa. Es podrà edificar una planta més de les assenyalades en el plànol d'alineacions i rasants sempre que no se supere el nombre de plantes de l'edifici confrontant immediat més alt.  
Patis de llums. Dimensions.  
La dimensió dels patis de llums s'ajustarà a les normes d'habitabilitat vigents HD/91.  
8.2.D. Condicions de volum i forma dels edificis.  
1. Altura de cornisa   
L'altura de cornisa màxima de l'edificació s'establix en funció del nombre de plantes grafiat en el plànol corresponent, d'acord amb la fórmula següent:  
Hc = 4,00 + 3,30 Np  
Sent Hc l'altura de cornisa màxima expressada en metres i Np el nombre de plantes a edificar sobre la baixa, (és a dir, l'assenyalat en els plànols menys un).  
De l'aplicació de la fórmula es deduïx el quadre següent:  
  
2. Enrasament de cornises.  
Quan siga necessari per raons d'adequació a l'entorn urbà, s'exigirà que l'altura de cornisa de l'edifici, encara que supere les màximes indicades, s'enrase amb la de qualssevol dels edificis confrontants, protegits o no, amb les condicions següents:  
L'enrasament es realitzarà en la franja compresa entre E metres per damunt i per sota de l'altura de cornisa màxima corresponents, on E ve definit en relació al nombre de plantes grafiat en el plànol corresponent segons la fórmula següent:  
1,10 + 0,10 Np  
On Np és el nombre de plantes a edificar sobre la baixa, (és a dir, l'assenyalat en els plànols menys un).  
L'enrasament no podrà implicar la construcció de major o menor nombre de plantes que les determinades en el plànol corresponent.  
3. Tolerància d'altures.   
El nombre mínim de plantes a edificar és d'una planta.  
4. Construccions per damunt de l'altura de cornisa de l'edifici:  
Aprofitament de l'espai sota coberta inclinada.  
La cambra haurà d'estar vinculada a l'habitatge de l'última planta, des de la qual s'accedirà, i no es podrà accedir directament des d'elements comuns.  
L'altura del carener no serà superior a 3,50 m.  
Els pendents de la coberta hauran d'estar compreses entre 15º i 22º (27% i 40%). El faldó recaient a l'alineació exterior haurà d'arribar fins a la façana, arrancarà des de l'aresta superior del forjat de l'última planta i haurà de ser continu fins al carener. En el faldó a la via pública es permetran escotadures amb les condicions següents: el buit haurà d'estar delimitat pels seus quatre costats per faldons de teula d'1 m d'amplària com a mínim, excepte en el faldó inferior l'altura del qual serà la que resulte d'aconseguir una altura de barana d'1 m [article 2.17 HD/91] amb el pendent permés; el buit tindrà un ample màxim de 6 m i representarà una superfície màxima del 40% del faldó de la coberta mesurat en vertadera magnitud. Qualsevol tancament vertical d'esta planta se situarà a un mínim de tres metres de l'alineació oficial de l'edifici.  
En el cas de construir cobertes planes, estes se situaran necessàriament a la part posterior de la coberta inclinada. El cassetó d'accés a esta coberta plana posterior haurà d'estar integrat necessàriament dins de la coberta inclinada amb la limitació d'altura anterior.  
En el cas de solars en cantonada a diversos carrers estan permeses les parets de capcer.  
Només es permetran cobertes inclinades excepte quan l'única construcció per damunt de l'altura de cornisa de l'edifici siga exclusivament el cassetó d'accés a la coberta. En este cas el cassetó podrà tindre coberta plana i es permetran rematades ornamentals de teula amb una altura màxima d'1,20 m amb els pendents assenyalats anteriorment.  
Les casetes d'ascensors, depòsits i altres instal·lacions hauran de situar-se a almenys 3 metres del plànol de la façana coincident amb l'alineació exterior. S'admetrà, no obstant, retirs menors en aquells casos que per l'exigüitat de la parcel·la o per criteris compositius de façana quede prou justificada l'excepció.  
Esta superfície de cambra comptarà als efectes del càlcul de l'edificabilitat permesa.  
En les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter, i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el de habitatge unifamiliar permetent-se la construcció de dos plantes i àtic. Els àtics hauran de complir les condicions següents:  
La coberta no podrà sobrepassar el plànol que, contenint l'aresta superior del forjat de l'última planta, forme un pendent màxim del seixanta per cent (60%)  
La superfície útil no podrà ser superior al 40% de la superfície útil de la planta des de la qual s'accedix.  
Podrà integrar-se dins del volum definit per la coberta inclinada, però en el cas d'aparéixer paraments verticals, estos hauran de recular-se respecte de la línia de façana (alineació oficial) 4 m.  
Veure article 6.2.E  
5. Soterranis i semisoterranis.  
Es permet la construcció de soterranis i semisoterranis amb les determinacions que s'establixen en les ordenances generals.  
6. Planta baixa.  
La cara inferior de la primera volada no podrà situar-se, en cap cas, a menys de 3,25 metres sobre la cota de referència.  
Es permet la construcció d'entreplantes amb les determinacions que s'establixen en les ordenances generals.  
7. Construccions en pati d'illa.  
En patis d'illa en els quals el plànol assenyale la possibilitat d'edificar en planta baixa, l'altura màxima del plànol superior del forjat de sostre no podrà excedir 5 metres sobre la cota de referència.  
Per damunt del forjat de sostre de les plantes baixes en patis d'illa, sols s'admetran els elements següents:  
Els aiguavessos de les cobertes planes.  
Els elements de separació entre terrats, amb una altura màxima de 2,20.  
Les baranes de protecció.  
Una capa de terra de fins a 40 cm de grossària, quan es prevera un tractament enjardinat.  
Les ximeneres de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les altures que, amb vista al seu funcionament correcte, determinen la reglamentació específica vigent o, si no n'hi ha, les normes de bona pràctica de la construcció.  
8. Cossos i elements ixents en la zona.  
Els cossos i elements ixents autoritzats sobre l'alineació exterior s'establixen en funció de l'amplària dels carrers; la dita amplària es determina com la menor existent al llarg del tram de l'illa en què se situa l'edifici. En les places o espais lliures, es considerarà l'amplària del carrer de major ample que accedisca a este. Són els següents:  
Ràfols.  
En carrers d'amplària inferior a vuit (8) metres: cinquanta (50) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a vuit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: vuitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Impostes, motlures, pilastres, marcs, cèrcols i la resta d'elements compositius.  
En voreres d'amplària igual o inferior a 50 centímetres, els ixents, (ornamentals o no), màxims en planta baixa, seran de cinc (5) centímetres.  
En voreres d'amplària superior a 50 centímetres, els ixents màxims seran d'un deu per cent (10%) de l'ample de la vorera, sense superar els quinze (15) centímetres.  
Balcons, balconades i terrasses. El vol màxim autoritzat és:  
En carrers d'amplària inferior a vuit (8) metres: cinquanta (50) cm.  
En carrers d'amplària igual o superior a vuit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: vuitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Es permeten elements ornamentals en balcons amb estes condicions:  
pilastres de 0'25 m. de costat màxim.  
buits entre pilastres no menors d'1'50 m.  
Sobre l'alineació de façana, (assenyalada pel pla), recaient al pati interior de l'illa, només s'autoritzaran els següents cossos i elements ixents:  
En qualsevol cas:  
Ràfols amb una longitud màxima de volada de 35 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, marcs, cèrcols i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
En patis d'illa en què puga inscriure's com a mínim un cercle de 10 metres de diàmetre entre alineacions de façana:  
Balcons amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Balconades amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Terrasses amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Ràfols amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, marcs, cèrcols i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
9. Altura de la volada  
A la zona d'eixamplament, els cossos ixents que recaiguen als carrers, places o espais lliures públics podran situar-se en planta primera i superiors, tenint una altura mínima de 3,25 m. Els que sobreïsquen de les alineacions de façana que recaiguen al pati interior de l'illa, només podran situar-se en segona planta i superiors, llevat que el pla assenyale el pati de l'illa com a espai lliure, i en este cas podran situar-se també en la primera planta.  
10. Longitud màxima de volades.  
Les volades hauran de separar-se de les mitgeres veïnes a una distància igual a la seua volada amb un mínim de 60 cm.  
Es permetran miradors amb les condicions següents:  
L'ample mínim de carrer haurà de ser de 8 m.  
La longitud màxima serà del 24% de la longitud de la façana, i en trams no superiors a 4 m.  
No obstant en obres d'elevació sobre edificis ja construïts, i per criteris compositius de façana, es permetrà la construcció de miradors amb les mateixes característiques i dimensions que els existents, i fins i tot quan no complisquen estes últimes condicions.  
Es podrà alterar lliurement el percentatge de cossos ixents en cada planta, de manera que, en el conjunt de tota la façana, no sobrepassen el referit 60% del total de les longituds de l'ample de façana i planta.  
Reserva d'aparcaments  
Quant a la reserva d'aparcaments en edificis de nova planta, en aquells casos en què, o bé per l'escassa dimensió de la parcel·la, o bé per condicions pròpies del subsòl, o bé per altres condicions justificables (econòmiques, tècniques, etc.), no siga adequada la construcció de l'aparcament, la dita reserva es podrà situar en edificis confrontants amb excés de places, sempre que se situe a una distància menor d'un radi de 250 metres respecte de l'edifici en qüestió. Veure articles 5.7 i 6.3.A  
Veure article 6.2.H Condicions estètiques  
Línia de traços de l'avinguda dels Hostalets  
En els solars i edificacions delimitades a traços a l'avinguda dels Hostalets (des de l'avinguda del Molí de Vent fins a l'avinguda d'Alfinach) es podran realitzar obres de manteniment, rehabilitació i nova planta mantenint la seua alineació actual sempre que es mantinga el volum existent. Cas d'incrementar el volum, hauran d'edificar-se a línia amb les altres construccions (línia grossa reculada de la de traços).  
No obstant, i a fi d'igualar cornises i no deixar mitgeres vistes, en el cas que existira alguna edificació flanquejada per altres alineades a la línia de traços, i que no superen les tres plantes d'altura, la primera podrà edificar-se fins a l'altura de les confrontants.  
3. En el cas de l'àrea de repartiment 1, s'establix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el 50% de la corresponent a l'habitatge sotmés a algun règim de protecció promoguda per l'agent urbanitzador, percentatge mínim establit en l'apartat G de l'annex I.  
IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió (art. 131.2.f de la Llei Urbanística Valenciana).  
Els documents tècnics a presentar per l'aspirant a urbanitzador seran els següents:  
Projecte d'urbanització.  
Projecte de reparcel·lació.  
La documentació es presentarà en paper i format digital (pdf i dwg). S'hauran de presentar tres còpies del projecte de reparcel·lació i cinc del projecte d'urbanització.  
Cada un documents requerirà aprovació municipal expressa.  
Projecte de reparcel·lació.  
El projecte de reparcel·lació constarà dels documents següents:  
a) Memòria, que haurà d'expressar i justificar els punts següents:  
I) Circumstàncies o acords que motiven la reparcel·lació i peculiaritats que si és el cas concórreguen.   
II) Descripció de la unitat reparcel·lable.   
III) Criteris utilitzats per a definir i quantificar els drets dels afectats.   
IV) Criteris de valoració de les superfícies adjudicades.   
V) Criteris d'adjudicació.   
VI) Criteris de valoració dels edificis i la resta d'elements que hagen de destruir-se i de les càrregues i gastos que corresponguen als adjudicataris.  
VII) Qualsevol altra circumstància que contribuïsca a explicar els acords que es proposen.  
b) Relació de propietaris i interessats que incorporarà les seues dades identificatives de manera que siga possible la pràctica de qualssevol comunicacions dirigides a estos.   
c) Descripció de les finques o parts de finques aportades a la reparcel·lació que expressarà la naturalesa i quantia de les finques i drets aportats pels propietaris amb descripció de les finques o parts de finques aportades a la Reparcel·lació. La totalitat de la superfície inclosa en l'àrea reparcel·lable haurà de ser objecte d'identificació registral. Amb este fi, el projecte de reparcel·lació forçosa haurà de proposar la immatriculació de les finques que no tingueren inscripció, i la rectificació de la seua extensió superficial o dels seus límits o de qualsevol altra circumstància descriptiva sense necessitat d'un altre requisit. El projecte de reparcel·lació forçosa proposarà la realització de les operacions de modificació d'entitats hipotecàries que siguen necessàries per a la formació de les finques que han de ser incloses en l'àrea reparcel·lable.  
d) Proposta d'adjudicació de les finques resultants expressant l'aprofitament urbanístic que a cada una corresponga i la designació nominal dels adjudicataris. Les adjudicacions de finques de resultat i la seua descripció hauran de complir els requisits establits en la legislació hipotecària per a permetre la inscripció del projecte en el registre de la propietat.  
e) Taxació dels drets, edificacions, construccions o plantacions que hagen d'extingir-se o destruir-se per a l'execució del pla. Les valoracions dels edificis, plantacions, instal·lacions i drets que hagen d'extingir-se, destruir-se o siguen incompatibles amb el planejament urbanístic hauran de ser objecte de justificació expressa que integrarà el projecte de reparcel·lació forçosa. Amb este fi, l'urbanitzador podrà ser facultat per a accedir a les propietats privades als efectes d'efectuar les pertinents comprovacions i mesuraments sobre les finques aportades i els elements que hagen de ser objecte de valoració.  
f) Compte de liquidació provisional respecte a cada propietari. Si este resultara ser creditor net l'urbanitzador li indemnitzarà abans d'ocupar la seua finca originària.  
g) Memòria de fixació de quotes d'urbanització en els termes establits en la legislació vigent.  
h) Plànols.  
- Plànol de situació i relació amb la ciutat.   
- Plànols d'informació, que reflectisquen l'evolució històrica de la realitat física, i s'incorporaran els parcel·laris o plànols cadastrals anteriors en el temps, corresponents a la mateixa superfície.  
- Plànols de delimitació i informació, amb expressió dels límits de la unitat reparcel·lable, límits de les finques afectades, edificacions i la resta d'elements existents sobre el terreny.   
- Plànol d'ordenació, en el qual es reproduïsca, a la mateixa escala que l'anterior, el corresponent plànol del pla que s'execute.   
- Plànol de classificació i valoració de les superfícies adjudicades.   
- Plànol d'adjudicació, amb expressió dels límits de les finques resultants adjudicades.   
- Plànol superposat dels de finques aportades i adjudicació, en el qual es justificarà l'aplicació dels criteris d'adjudicació.  
Els plànols hauran de redactar-se en una escala compresa entre 1:500 i 1:2.000 i, en tot cas, amb la claredat suficient perquè puguen percebre's els límits i la resta de grafismes. La simbologia gràfica i l'enumeració de les parcel·les ha de ser uniforme i unívoca en tot el projecte. No podran utilitzar-se símbols contraris a què siguen comuns en la pràctica usual ni que conduïsquen a error o el significat de la qual no s'explique degudament.  
El projecte de reparcel·lació haurà de contindre tota la informació i documentació necessària per a la seua inscripció en el registre de la propietat de conformitat amb el que establix la normativa hipotecària.  
Els documents de gestió hauran de contemplar també el que establix l'apartat H de l'annex I.  
X. Prescripcions tècniques del projecte d'urbanització (art. 131.2.h de la Llei Urbanística Valenciana)  
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció de tècnic diferent del seu redactor original, i s'haurà de complir el que establix l'article 101 de la Llei de Contractes del Sector Públic. No podrà modificar les previsions del pla que desenvolupa. En cap cas, podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització establirà les obres i serveis urbanístics que constituïxen la urbanització amb un nivell de qualitat semblant al de les zones residencials recentment desenvolupades per este ajuntament i connectarà les infraestructures a les xarxes generals municipals. Les obres a incloure en el projecte són les següents:  
a) Pavimentació de calçades, aparcaments, voreres, xarxa de vianants i tractament d'espais lliures, amb mobiliari urbà i senyalització i plaques amb els noms dels carrers.  
b) Xarxes de distribució d'aigua potable, de reg, d'aigua bruta i d'hidrants contra incendis.  
c) Xarxa de clavegueram separatiu, per a aigües residuals i per a aigües pluvials.  
d) Xarxa de distribució d'energia elèctrica, incloent centres de transformació, gasificació i comunicacions.  
e) Xarxa d'enllumenat públic.  
f) Jardineria, arbratge i ornamentació en el sistema d'espais lliures.  
g) Contenidors de residus urbans.  
Els projectes d'urbanització hauran de resoldre l'enllaç i la integració de tots els serveis urbanístics i acreditar que tenen capacitat suficient per a atendre'ls. En els serveis de titularitat privada s'acreditarà la disponibilitat real de subministraments per part de les empreses titulars del servei.  
El projecte d'urbanització en cap cas modificarà l'ordenació aprovada ni podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització contindrà els documents següents:  
a) Memòria descriptiva de les característiques de les obres.  
b) Plànols d'informació i de situació en relació amb el conjunt urbà. Inclouran la planta viària del planejament que s'executa i de l'entorn immediat.  
c) Plans de projecte i de detall amb el contingut següent mínim:  
I) Planta viària general a escala mínima 1:1000.  
II) Plantes de pavimentació a escala mínima 1:1000.  
III) Perfils longitudinals de tot el viari públic i planta de cotes, rasants i perfils de jardins i parcs.  
IV) Perfils transversals de tot el viari públic, cada 20 m com a mínim.  
V) Plantes de la xarxa de sanejament, depuració i pluvials i perfils longitudinals d'estes a escala mínima 1:1000.  
VI) Plantes de totes les xarxes de serveis previstes a escala mínima 1:2000.  
VII) Detalls constructius de les diferents xarxes i seccions tipus de voreres i calçades amb ubicació dels diferents serveis.  
VIII) Plantes de jardineria, a escala mínima 1:500, amb identificació d'espècies, localització de mobiliari urbà, elements de jocs infantils, enllumenat, estanys i la resta d'elements compositius.  
IX) Xarxa de reg, tant de jardins com, si és el cas, de les restants parcel·les privades quan es preveja una reutilització d'aigües depurades.  
X) Xarxa d'enllumenat públic, amb detalls de lluminàries.  
XI) Altres plànols i detalls necessaris per a una completa definició de les obres.  
d) Plec de condicions tècniques, generals i particulars.  
e) Mesuraments.  
f) Unitats d'obra.  
g) Estudi de seguretat i salut.  
h) Estudis específics (contaminació i els que puguen ser exigits per la legislació sectorial aplicable).  
El pressupost general i resum de pressupost i el quadre de preus descompostos formaran part de la proposició juridicoeconòmica.  
XI. Preu de licitació (art. 286.1.h del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
El preu de licitació, que servix exclusivament de base per al càlcul de la garantia provisional, s'estima en 1.033.676, 65?, un milió trenta-tres mil sis-cents setanta-sis euros amb seixanta-cinc cèntims d'euro, l'establit en l'apartat I de l'annex I, d'acord amb el que preveu l'article 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana.   
XII. Terminis de desplegament i execució del programa (art. 131.2.i de la Llei Urbanística Valenciana i article 286.1.i del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).  
S'establixen, en l'apartat J de l'annex I els següents terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
A) Transcorregut un mes des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació definitiva del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es formalitzarà el contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada, sota fe pública del secretari municipal. Amb anterioritat a la formalització del contracte l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
B) Si s'escau, la presentació dels textos refosos corresponents al projecte d'urbanització haurà de tindre lloc en el període màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació, provisional o definitiva, que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
C) L'inici del procediment per a la selecció de l'empresari-constructor haurà de tindre lloc el termini d'un mes des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació. I haurà de seleccionar-se en el termini màxim de tres mesos des del seu inici.  
D) El projecte de reparcel·lació se sotmetrà a informació al públic per l'urbanitzador en el termini màxim de tres mesos a comptar de la finalització del termini per a l'opció per la modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 382 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.   
Amb tal finalitat, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les preceptives comunicacions regulades i exigibles.  
E) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en dos mesos com a màxim des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.  
F) L'inici de l'execució de les obres d'urbanització deurà produir-se en el termini de tres mesos des de l'emissió del certificat de fermesa de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres, l'urbanitzador i, almenys per un responsable municipal.  
L'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de les dites quantitats en la tresoreria municipal  
G) L'execució de les obres d'urbanització haurà de concloure en el període màxim de dotze mesos des de l'emissió de l'acta de replantejament.  
La finalització de l'execució de les obres d'urbanització s'acreditarà per mitjà de l'expedició del certificat final d'obres corresponent i expedit per la direcció facultativa.   
I) Els terminis previstos en esta base només podran ser prorrogats i suspesos d'acord amb el que disposa la legislació de contractes de les administracions públiques i de conformitat amb el que establix l'article 332 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
Les propostes de programa contindran els terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
a) Termini màxim per a la selecció de l'empresari-constructor de l'obra civil d'urbanització, comptat des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació.  
b) Termini màxim per a l'execució de les obres d'urbanització comptat des de la selecció de l'empresari-constructor.  
c) Termini màxim d'edificació dels solars comptat des de la recepció de les obres d'urbanització (art. 125.6 LUV).  
d) Termini total de l'execució del programa.  
XIII. Capacitat per a ser urbanitzador  
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i adjudicació del present programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i reunisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons les presents bases.  
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les previstes en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
XIV. Solvència econòmica i financera (art. 131.2.m de la Llei Urbanística Valenciana).  
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Informe d'institucions financeres o, si procedix, justificant l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.  
b) Si es tractara de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'extracte d'aquestes, en el cas en què la publicació d'estes siga obligatòria en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.  
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si procedix, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenvolupament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.  
XV. Solvència tècnica i professional (art. 131.2.m de la Llei Urbanística Valenciana).  
1. La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.  
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que vaja a participar en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.  
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.  
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si s'escau, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.  
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.  
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, i s'inclouran els mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.  
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada.  
2. Si per raons justificades en cada cas concret l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells, havent de demostrar en este cas davant de l'ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, presentant els compromisos o documents d'anàloga naturalesa que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.  
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència d'almenys, un dels seus membres.  
XVI. Garanties  
1. Els qui desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes previstos en la Llei de Contractes del Sector Públic, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual ascendix a la quantitat que s'establix en l'apartat K de l'annex I.  
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desplegament i execució dels programes d'actuació integrada.  
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.  
4. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes previstos en la Llei de Contractes del Sector Públic, s'establix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà en termini màxim de 15 dies a comptar de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.  
5. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els quals les càrregues urbanístiques es troben sotmeses en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.  
XVII. Presentació de proposicions  
1. Els qui desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar en el termini i lloc que s'establix en l'apartat L de l'annex I, les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats en el seu exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que el represente i indicant el nom i cognoms o raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà o valencià:  
Sobre A. Alternativa tècnica, es presentarà obert.  
Sobre B. Proposició juridicoeconòmica, es presentarà en sobre tancat.  
La documentació obrant en estos sobres serà objecte de valoració als efectes d'aprovació del programa i adjudicació de la condició d'urbanitzador.  
Sobre C. Es presentarà amb el títol de «Documentació» i contindrà la documentació següent:  
A. Si concorreguera una societat mercantil, haurà de presentar escriptura de constitució inscrita en el registre mercantil. Tractant-se d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà escriptura pública de constitució, així com inscripció en el registre d'agrupacions d'interés urbanístic dependent de la conselleria competent en urbanisme.  
B. Els que compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació de societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, en el registre mercantil o registre públic corresponent.  
C. Quan la persona que oferte actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar DNI o fotocòpia legalitzada d'aquest.  
D. Resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia provisional en els termes exigits en la base XVI.  
E. Declaració responsable de no estar sotmés en cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent el trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social imposades per les disposicions vigents.  
F. Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera  
G. Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment exprés a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, pogueren sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si procedix, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre'ls.  
H. Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què es referix l'article 134.4.  
En tot cas, amb caràcter previ a l'adjudicació, l'ajuntament requerirà a l'adjudicatari proposat la justificació documental íntegra de tals extrems.  
I. En cas de concórrer a la licitació diverses empreses, compromeses a la constitució d'una unió temporal, cada una d'elles haurà d'acreditar la seua personalitat jurídica i capacitat, indicant els noms i circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una d'elles, i designant la persona o entitat que, durant la vigència del contracte, ha d'ostentar la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en Unió Temporal d'Empreses en cas de resultar adjudicataris.  
2. Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'estes normes donarà lloc a la no admissió de totes les propostes de programa presentades per este.  
3. Si l'últim dia del termini de presentació de proposicions coincidira amb dissabte, diumenge o festiu, el termini es prolongarà fins al següent dia hàbil.  
4. Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 i 307 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A este efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'acta autoritzada per un notari amb competència territorial en el municipi afectat i depositarà una còpia d'estos en la seu de l'Ajuntament, i els exposarà al públic pels seus propis mitjans, inserint un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat, només als efectes de la presentació d'al·legacions.  
Model de proposició a presentar per els aspirants  
«(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm. ..., domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ..., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF n. ..., telèfon ..., correu electrònic ... i fax núm. ...,   
EXPOSA  
Que assabentat de l'anunci publicat en el ...; de les bases generals reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada en el terme municipal de Puçol i, que són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Puçol en la seua sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar per mitjà de concurs públic obert el programa d'actuació integrada de l'àmbit de la unitat d'execució en sòl urbà J, de conformitat amb les referides bases, presenta la documentació següent:  
1. Sobre A Alternativa tècnica: projecte d'urbanització.   
2. Sobre B Proposició jurídic econòmica.  
3. Sobre C Documents específics ressenyats en l'article 133 de la Llei Urbanística Valenciana.  
Amb la presentació d'esta sol·licitud s'accepten per la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
Per la qual cosa SOL·LICITA:  
Que siga admesa a tràmit la documentació que s'adjunta.  
(Lloc, data i firma del proponent).»  
XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada tindrà el contingut següent:  
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada a desenvolupar, si el mateix estiguera ja aprovat amb anterioritat al present concurs.  
b) Àmbit de l'actuació. Es permetrà la redelimitació de l'àmbit territorial a programar per part de l'alternativa tècnica en les condicions establides en l'apartat M de l'annex I.  
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.  
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials de la mateixa.  
e) Terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació, determinant-se tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.  
f) Projecte d'urbanització.  
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme al que disposa la Llei Urbanística Valenciana, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.  
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.  
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició del qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.  
j) Estimació preliminar i general d'aquells despeses d'urbanització variables l'import del qual, inclús sent repercutible els propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.  
XIX. Proposició juridicoeconòmica  
1. La proposició juridicoeconòmica haurà d'incloure necessàriament la documentació relativa als aspectes següents, de conformitat amb el que establix l'apartat N de l'annex I:  
A) Regulació de les relacions de l'urbanitzador i els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor i informació suficient que permeta als propietaris conèixer les conseqüències econòmiques que comporta per a ells la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució.  
B) Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació.  
C) Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el registre de la propietat, al compliment de les obligacions pròpies de tal urbanitzador, amb ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa. L'afecció es traslladarà a les finques de resultat que s'adjudiquen després de la reparcel·lació.  
D) Full resum de les dades econòmiques rellevants segons model que s'aprove reglamentàriament.  
E) Descripció dels següents elements economicofinancers relatius a les càrregues urbanístiques:  
a) Pressupost de licitació de l'obra d'urbanització: amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b de la Llei Urbanística Valenciana.  
b) Cost de projectes: cost de redacció i direcció dels projectes tècnics, especificant cada projecte, a què es referix l'article 168.1.c de la Llei Urbanística Valenciana.  
c) Despeses de gestió: despeses de gestió de l'urbanitzador, calculats en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.  
d) Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que, en cap cas, podrà superar el 10%.  
e) Càrregues d'urbanització: càrregues d'urbanització que l'urbanitzador es compromet a repercutir, com a màxim, als propietaris afectats pels conceptes anteriorment expressats.  
f) Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per u, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a la dita modalitat de retribució.  
g) Preu del sòl a efectes de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb ells a l'urbanitzador.  
h) Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització aquells propietaris que acollits a estes, si és el cas, recolzades per una entitat financera degudament registrada.   
F) Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i mode, condicions i termini per a l'exercici d'eixa opció de retribució.   
G) Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat de les despeses variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparèixer o per altres conceptes.  
2. La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.  
3. No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conèixer clarament tot allò que l'Ajuntament estime fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.  
XX. Admissibilitat de variants (art. 131.2.g de la Llei Urbanística Valenciana)  
1. Únicament es consideraran variants les modificacions de caràcter tècnic i mai les de caràcter econòmic, sempre que, estes últimes no alteren substancialment l'ordenació urbanística proposada.  
2. No es consideraran variants, per la qual cosa seran admissibles en tot cas, les modificacions de l'àmbit territorial que suposen mers retocs o ajustos de detall en algun punt perimetral de l'actuació o de les seues connexions viàries, o quan el terreny afegit, per la seua escassa dimensió, no siga tècnicament susceptible de programació autònoma.  
XXI. Criteris d'adjudicació (art. 286.1.j del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Els criteris d'adjudicació són els establits en l'apartat O de l'annex I.  
XXII. Adjudicació del programa (art. 286.1.g del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).  
1. El programa d'actuació integrada s'aprovarà condicionat a l'efectiva realització de les obres assenyalades en l'apartat P de l'annex I.  
2. Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva en els termes previstos en la base XVI de les presents bases particulars i aportar certificació positiva de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social i resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva del cost de les indemnitzacions, preus justos i despeses de reallotjament necessaris per a realitzar l'actuació, la totalitat del cost de les obres d'urbanització complementàries i un 7% del cost de les obres d'edificació.  
XXIII. Formalització del contracte  
1. En el termini d'un mes a partir de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es procedirà a la formalització en document administratiu del contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització serà firmat per l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a efectes de fedatari públic, annexant al mateix un exemplar de les bases particulars de programació.   
Amb anterioritat a la formalització del contracte l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, les despeses derivades del seu atorgament seran assumits per l'urbanitzador.  
3.Si per causa imputable a l'urbanitzador no poguera formalitzar-se el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament podrà acordar la resolució d'aquest, seguint a este efecte el procediment establit en la Llei de Contractes del Sector Públic.  
XXIV. Dictamen del consell del territori i paisatge (art. 286.1.c del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
En els supòsits establits en la Llei Urbanística Valenciana haurà de demanar-se l'informe del Consell del Territori i Paisatge. No es considera.  
XXV. Compliment  
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions incloses en este, i s'extingirà una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment per mitjà de la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.  
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, prèvia remissió per l'urbanitzador de totes les certificacions d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.  
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèvia i definitivament el programa.  
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències apreciades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho estimen oportú, per un facultatiu. Una vegada esmenades les deficiències apreciades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, i llavors començarà el termini de garantia.  
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.  
6. El termini de garantia serà de dotze mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant eixe període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten.   
Finalitzat este període, procedirà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.  
XXVI. Resolució  
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en la Llei de Contractes del Sector Públic, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.  
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:  
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.  
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de quitament i espera.  
d) La no formalització del contracte en el termini.  
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la desenvolupen.  
f) La inactivitat injustificada de l'urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou alterns en el desplegament i execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandó quan el desplegament i execució del programa d'actuació haja deixat de desenvolupar-se o no es desenvolupe amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució en termini. No obstant, quan es done este supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies a comptar del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.  
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A este efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o posat fi a la via administrativa.  
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació. S'entén inclòs dins d'esta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè estos puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.  
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interès públic, sense perjuí de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.  
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenvolupament del Programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-lo o paralitzen el seu desenvolupament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant, tenint dret l'urbanitzador a instar la resolució amb les compensacions procedents.  
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.  
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència en el mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.  
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte a l'acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'esta, sense perjuí de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar substancialment les mateixes.  
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.  
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per esta Llei.  
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.  
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre-ho i, si és el cas, la pròrroga.  
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjuí de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.  
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense la amb l'autorització prèvia expressa de l'Ajuntament.  
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en el mateix per al seu començament.  
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.  
3. Per a la resolució del contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador serà preceptiva la prèvia emissió d'informe favorable pel Consell del Territori i el Paisatge.  
4. L'Ajuntament, al resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa sota les seues condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjuís a l'interés públic.  
5. La resolució de l'adjudicació l'acordarà l'Ajuntament, amb audiència prèvia a l'urbanitzador per un termini de 10 dies hàbils, i previ dictamen del Consell del Territori i el Paisatge, que podrà ser instat també per l'urbanitzador. Sense perjuí de les responsabilitats econòmiques que procedisquen, això determinarà la cancel·lació de la programació i la subjecció de l'àmbit de l'actuació al règim del sòl urbanitzable sense programació.  
XXVII. Prerrogatives de l'administració (art. 286.1.e del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
L'Ajuntament ostenta totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre estes, les d'interpretar el present contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar la seua resolució i determinar els efectes d'esta.  
XXVIII. Jurisdicció competent (art. 286.1.f del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
És competent l'ordre jurisdiccional contenciosoadministratiu per a conèixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució, i execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.  
ANNEX I  
A) Objecte del contracte  
  
B) Ordenació urbanística  
  
C) Memòria de necessitats i objectiu del programa d'actuació  
  
D) Fitxa de gestió  
  
E) Criteris i objectius territorials  
  
F) Criteris d'ordenació urbanística  
  
G) Objectius de l'edificació  
  
H) Prescripcions Tècniques dels documents d'ordenació i gestió  
  
I) Preu licitació  
  
J) Terminis de desplegament i execució del programa  
  
K) Garanties   
  
L) Presentació de proposicions  
  
M) Redelimitació de l'àmbit territorial  
La redelimitació de l'àmbit territorial es permetrà sempre que es produïsquen les condicions següents:  
- Per ajustos de vores  
- Per connexions de serveis  
N) Proposició Jurídic Econòmica (a omplir pel proponent).  
  
O) Criteris d'adjudicació  
  
P) Adjudicació connexa o condicionada  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
ANEXO I  
A) Objeto del contrato  
  
B) Ordenación urbanística  
  
C) Memoria de necesidades y objetivo del programa de actuación  
  
D) Ficha de gestión  
  
E) Criterios y objetivos territoriales  
  
F) Criterios de ordenación urbanística  
  
G) Objetivos de la edificación  
  
H) Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión  
  
I) Precio licitación  
  
J) Plazos de desarrollo y ejecución del programa  
  
K) Garantías   
  
L) Presentación de proposiciones  
  
M) Redelimitación del ámbito territorial  
La redelimitación del ámbito territorial se permitirá siempre y cuando se produzcan las siguientes condiciones:  
- Por ajustes de bordes  
- Por conexiones de servicios  
N) Proposición jurídico económica (a rellenar por el proponente).  
  
O) Criterios de adjudicación  
  
P) Adjudicación conexa o condicionada  
