Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8299, del 21-05-2018 (2018/4015)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/02-AIA, Ares del Maestrat, Morella, Catí, Albocàsser, Tírig, Xert, Canet lo Roig, Rossell, Vallibona, la Salzadella, les Coves de Vinromà, Sant Mateu, Cervera del Maestre, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8299

Data del DOGV
:   21-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/4015


Data del document
:   18-04-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Tírig
    * Sant Mateu
    * Morella
    * Salzadella, la
    * Ares del Maestrat
    * Catí
    * Vallibona
    * Alcalà de Xivert
    * Xert
    * Canet lo Roig
    * Rossell
    * Coves de Vinromà, les
    * Albocàsser
    * Santa Magdalena de Pulpis
    * Cervera del Maestre
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/02-AIA, Ares del Maestrat, Morella, Catí, Albocàsser, Tírig, Xert, Canet lo Roig, Rossell, Vallibona, la Salzadella, les Coves de Vinromà, Sant Mateu, Cervera del Maestre, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis. [2018/4015]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/02-AIA Ares del Maestrat, Morella, Catí, Albocàsser, Tírig, Xert, Canet lo Roig, Rossell, Vallibona, la Salzadella, les Coves de Vinromà, Sant Mateu, Cervera del Maestre, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 26/02-AIA.  
Promotor: Enerfín Sociedad de Energía, SL (per transmissió de l'adjudicatari Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe-Enerfín, segons la Resolució del conseller d'Infraestructures i Transport de 30.03.2007).  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 4 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: inclou totalment o parcialment els termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Albocàsser, Tírig, Xert, Canet lo Roig, Rossell, Vallibona, la Salzadella, les Coves de Vinromà, Sant Mateu, Cervera del Maestre, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis.  
  
Descripció del projecte  
Antecedents  
L'oferta de desenvolupament de la zona 4 de l'empresa promotora, presentada i seleccionada en la convocatòria pública d'adjudicació de les zones eòliques (Guadalaviar, Consorcio Eólico Alabe-Enerfín) al gener de 2002, difereix en diversos aspectes de l'exposada a informació pública.  
La proposta consistia en la instal·lació de 94 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària, el que representen un total de 186 MW distribuïts en 5 parcs eòlics:  
- Mola de Xert (15 aerogeneradors).  
- Catí (14 aerogeneradors).  
- Puig Cabrer (19 aerogeneradors).  
- Nevera (20 aerogeneradors).  
- Pedrafita (25 aerogeneradors).  
Dimensions de les turbines són: 70 m de rotor, 65 m d'alçària de torre. Dimensions de l'obra civil:  
- Sabates de 15 x 15 x 1,8 m.  
- Plataformes de 30 x 35 m al costat del camí i 50 x 22 m fons camí.  
- Camí:  
Amplària mínima 4,5 m + 0,5 m de rasa a cada costat.  
Pendent màxim 12 %.  
Radi de curvatura mínim 25 m.  
L'evacuació de l'energia es preveia a una subestació denominada Maestrat II, d'ubicació indeterminada, a construir sobre la línia de LAT 400 kV Vandellós-la Plana per a l'evacuació de l'energia generada pel desenvolupament de les zones 4 i 5 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Proposta de desenvolupament tramitada  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona 4 tenen les característiques següents.  
Es projecta la instal·lació de 83 aerogeneradors, que suposen una potència de 166 MW, agrupats en 4 parcs eòlics: Nevera I, Nevera II, Nevera III i Pedrafita. L'energia produïda pels parcs s'evacua en 30 kV subterràniament a tres subestacions situades en els parcs de Nevera I, Nevera III i Pedrafita, on es transforma a 132 kV. Les línies aèries de 132 kV parteixen de cada subestació i convergeixen en una línia que discorre per la vall de Catí fins a la CV-15, on modifica el traçat cap a l'est i unifica el traçat amb la línia d'evacuació de la zona 5 fins a la subestació 132/400 kV Maestrat II que se situa sobre la LAT 400 Vandellós-la Plana.  
El traçat de la línia elèctrica d'evacuació no està definit, i s'analitzarà un corredor en el corresponent capítol d'alternatives d'evacuació.  
  
El model d'aerogenerador seleccionat té una potència unitària de 2 MW (Enercon model E66/2.0) amb una alçària de torre de tipus tubular troncocòniques d'acer soldat, de 64 m d'alçària, amb un diàmetre de 4,23 m en la base i de 2,18 m en la part superior. El rotor compost de tres pales té un diàmetre de 70 metres.  
Les dimensions de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures eòliques descrites són:  
Vials. Es projecten 3 tipus de vials: els accessos principals, els accessos secundaris i els vials interiors.  
La longitud de camins existents a condicionar s'ha estimat en 19.805 metres i la dels camins de nova planta en 16.840 m.  
Els accessos principals són els camins pels quals circulen la maquinària d'obra, les grues de muntatge i els transports especials fins a la seua ubicació definitiva, la qual cosa requereix les característiques següents:  
- Secció tipus: 20 cm de tot-u artificial compactat.  
- Radi mínim: 25 m de radi exterior.  
- Pendent màxim: 12 %.  
- Amplària calçada: 4,50 m.  
- Berma: 0,6 m de sòl compactat.  
- Amplària plataforma en terraplé: 5,70 m.  
- Amplària plataforma en desmunt: 5,10 m.  
- Bombament: 2 %.  
- Cunetes en desmunt: triangulars de 0,50 d'amplària i 0.25 m de profunditat, en terra per a pendents inferiors al 6 % i revestides de formigó per a pendents superiors.  
- Gàlib 6 metres.  
Els accessos principals es fan per la A-7 fins a Borriol on es pren la CV-10 en direcció a Vall d'Alba, Albocàsser i Ares del Maestrat fins a arribar al PK 42, encreuament amb la CV-128.  
Des d'aquest punt la maquinària que transporta els aerogeneradors pot arribar a l'accés principal a cada parc de la zona de la manera següent:  
- Per a accedir al parc eòlic Nevera III, se segueix per la CV-15 fins al PK 45, on es pren en direcció nord el camí de terra que discorre a través del Barranc dels Horts fins al cim.  
- Per a accedir als parcs eòlics Nevera fase I i Nevera II, es pren la CV-128 cap al nord prenent en el PK 3+500 el camí de terra que en direcció nord-oest discorre paral·lel al riu Belluga - Barranc de l'Empriu, arriba al cim pel camí de la masia Torre Picó.  
  
- Per a accedir al parc eòlic Pedrafita, se segueix per la CV-128 fins al PK 9+500, on naix en direcció est el primer tram de l'accés principal a les instal·lacions a partir del Mas de l'Ombrieta el camí és novament traçat.  
Les carreteres CV-10 i CV-128 tenen bon ferm i el traçat, en planta i alçat, no presenta grans dificultats per al pas de transports especials. No obstant això, la CV-15 té alguns punts conflictius. Als voltants de Vall d'Alba i la Pobla Tornesa hi ha unes quantes rotondes que possiblement s'han de condicionar per a permetre el pas dels transports especials.  
  
Els accessos secundaris per a obra són camins existents en cada zona que seran utilitzats per a l'accés a l'obra de vehicles lleugers i maquinària de xicotet tonatge i gàlib i no necessitaran cap tipus d'adequació.  
Es proposen com a accés secundari en els parcs de Nevera I i Nevera II en el tram entre la masia Torre Picó i el cim el camí existent entre aquesta i el Mas de la Moleta.  
El parc eòlic Nevera III no té accessos secundaris.  
El parc eòlic de Pedrafita proposa com a accés secundari el camí de l'ermita de la Mare de Déu del Pilar i la masia de les Navarres, al sud del parc.  
Els vials interiors són els camins entre aerogeneradors una vegada abandonats els camins principals i/o secundaris i donen pas a la maquinària i grues de muntatge i transports especials. El seu condicionament es realitzarà amb idèntiques característiques als dels accessos principals.  
  
Rases. L'energia generada per cada turbina s'evacua en subterrani fins a la corresponent subestació, la qual cosa comporta l'execució d'una rasa de 0,6 m d'amplària i 1,20 metres de profunditat, que generalment discorre adossada als vials interiors del parc.  
Sabates. L'àrea ocupada pels fonaments de la torre de l'aerogenerador és de 225 m² (15x15 metres).  
Plataforma de muntatge. El muntatge de cada aerogenerador necessita l'explanació d'una plataforma de maniobra les dimensions de la qual són de 30 x 35 m (1.050 m²) o de 50 x 22 m (1.100 m²) depenent que l'aerogenerador s'ubique al final o al mig de l'alineació.  
Els 83 aerogeneradors a instal·lar tenen una potència unitària de 2 MW i es distribueixen de la manera següent:  
Parc eòlic Nevera I (40 MW) amb 20 aerogeneradors. La superfície afectada estimada (a falta de la necessària per al gir de camions, del parc de maquinària i dels accessos, suports i carrers per a la instal·lació de la línia aèria d'evacuació) és de 111.924 m², i a cada element de l'obra civil correspon:  
- Vials. Afecten un total de 79.920 m² dels quals 14.040 m², són camins nous i 65.880 m² es veuran afectats per les condicions dels camins existents.  
- Rases. Es projecten un total de 5.840 metres de rasa el que suposa una afectació superficial de 3.504 m².  
- Sabates. Comprenen una superfície de 4.500 m².  
- Plataformes de muntatge ocuparan un total de 21.900 m².  
- Subestació. Ocupa 2.100 m² i inclou dos transformadors corresponents als parcs de Nevera I i Nevera II.  
Parc eòlic Nevera II (36 MW) amb 18 aerogeneradors. La superfície afectada estimada (a falta de l'ocupada per a les sabates per als fonaments de l'aerogenerador, la necessària per al gir de camions, del parc de maquinària i dels accessos, suports i neteja de carrers per a la instal·lació de la línia aèria d'evacuació) és de 65.459 m² i a cada element de l'obra civil corresponen:  
- Vials. Afecten un total de 38.880 m² que es corresponen amb l'obertura de 4.860 m de camins nous.  
- Rases. S'obriran un total de 4.715 m de rasa el que implica l'afectació de 2.829 m².  
- Sabates. Comprenen un total de 4.050 m².  
- Plataforma aerogenerador: ocuparan un total de 19.700 m².  
Parc eòlic Nevera III (40 MW) amb 20 aerogeneradors. La superfície afectada estimada (a falta de la necessària per al gir de camions, del parc de maquinària i dels accessos, suports i carrers per a la instal·lació de la línia aèria d'evacuació) és de 127.054 m² i a cada element de l'obra civil correspon:  
- Vials. Afecten un total de 95.200 m² dels quals 19.840 m² són generats per l'obertura de 2.480 metres de camins nous i 75.360 m² són afectacions derivades del condicionament de camins existents.  
  
- Rases. Es preveu l'obertura de 5.840 metres lineals de rasa que afectaran 3.504 m².  
- Sabates. La superfície afectada pels fonaments ascendeix a un total de 4.500 m².  
- Plataforma aerogenerador. Ocuparan un total de 21.750 m².  
- Subestació. Ocuparan un total de 2.100 m².  
Parc eòlic Pedrafita (50 MW) amb 25 aerogeneradors. La superfície afectada estimada (a falta de la necessària per al gir de camions, del parc de maquinària i dels accessos, suports i carrers per a la instal·lació de la línia aèria d'evacuació) és de 119.372 m² i a cada element de l'obra civil correspon:  
- Vials. Es preveu una afectació de 79.920 m² dels quals 61.960 m² corresponen a 7.745 m de camí de nou traçat i 17.200 m² es generen pel condicionament de 2.150 metres de camins existents.  
- Rases. Es projecten un total de 6.584 metres de rasa que suposen una afectació superficial de 3.950 m².  
- Sabates. L'ocupació total és de 5.625 m².  
- Plataforma aerogenerador. Ocuparan un total de 27.300 m².  
- Subestació. Afectarà una superfície de 3.337 m².  
  
Sistema d'evacuació  
L'estudi d'impacte ambiental tramitat planteja els corredors alternatius per al traçat per a l'evacuació a la subestació denominada Maestrat II a construir sobre la línia LAT 400 Vandellós-la Plana la ubicació de la qual no estava decidida en el moment de l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental de les infraestructures eòliques de la zona 4 i que es diferencia a més en dos trams: l'exclusiu de la zona 4 i el tram conjunt amb la zona 5. La solució adoptada per al sistema d'evacuació és la corresponent a l'alternativa I, de 31,2 km de longitud total, i resulta de la suma dels corredors 1, 5, 2, 6, 3 i 4 les característiques de la qual es descriuen en l'apartat d'estudi d'alternatives.  
El sistema d'evacuació queda conformat per quatre línies principals d'evacuació:  
Línia col·lectora I 132 kV.  
La línia començarà en la subestació dels parcs eòlics Nevera I i II, i finalitzarà a l'altura del PK 7 de la carretera CV-128 en l'entroncament amb la línia corresponent a l'evacuació del parc Nevera III.  
  
La línia col·lectora evacuarà l'energia produïda en els parcs eòlics Nevera I i Nevera II, tindrà suports preparats per a doble circuit en tot el seu traçat encara que únicament tindrà instal·lat un circuit i serà de simple circuit tipus LA-280 en un primer tram de 4,4 km i de simple circuit dúplex LA-280 en un segon tram de 3,7 km. La traça de la línia discorrerà pels corredors d'evacuació 1 i 2.  
Línia col·lectora II 132 kV.  
Està composta per les línies de connexió dels parcs de Pedrafita i Nevera III a la línia I de 132 kV.  
La línia de connexió del parc de Pedrafita és de simple circuit i conductor tipus LA-180 i discorre pel corredor 5 i té una longitud aproximada d'1,5 km.  
El parc eòlic de Nevera III es connectarà a la línia col·lectora I, amb una longitud aproximada de 3 km ajustada al corredor 6. Les característiques són segons el text de simple circuit i conductor LA-180 i segons la taula resum una línia de doble circuit i tipus de conductor LA-280.  
  
Línia de transport de l'energia de tots els parcs de la zona 4.  
Aquesta línia permetrà el transport de l'energia de tots els parcs de la zona 4 fins a la línia col·lectora d'energia de les zones 4 i 5.  
La línia començarà en el punt de connexió del parc eòlic Nevera III als voltants de la Rambla de Belluga. La línia serà doble circuit i conductor dúplex tipus LA-280.  
La longitud aproximada de la línia és de 5,4 km i la traça discorre pel corredor 3.  
Línia col·lectora de les zones 4 i 5.  
L'evacuació conjunta de les zones 4 i 5 a la LAT 400 kV Vandellós-la Plana requereix la construcció d'una subestació 400/132 kV per a elevació de tensió i seccionament de línia. L'emplaçament d'aquesta subestació s'ha triat centrat respecte a les dues zones.  
L'emplaçament de la subestació condiciona l'evacuació de les dues zones, per la qual cosa s'ha previst, amb vista a no duplicar línies, el traçat d'una línia amb capacitat suficient per a transportar l'energia de les dues zones fins a la subestació Maestrat II.  
La línia començarà a 2 km al nord-oest d'Albocàsser, al sud del Barranc Fondo, i finalitzarà a l'altura del PK 2 de la CV-129, encara que el punt final no està definit.  
La línia evacuarà l'energia de tots els parcs de la zona 4 en un circuit i de la zona 5 en un altre circuit.  
La línia serà doble circuit, conductor dúplex, tipus LA-280 i finalitzarà les barres 132 kV de la subestació 400/132 kV Maestrat II.  
La traça de la línia, amb una longitud aproximada de 9,5 km, discorrerà pel corredor d'evacuació 4.  
En els corresponents estudis d'impacte de cada un dels parcs es realitza una descripció succinta del traçat de la línia associada a cada parc i s'indicarà, com a única valoració de la possible afectació, que per a la instal·lació serà necessària l'obertura d'una faixa tallafocs com a mínim de 20 metres d'amplària, en els quals serà necessari el desbrossament de la vegetació existent.  
  
Alternatives estudiades per a la selecció de l'oferta de desenvolupament  
a) Alternatives d'emplaçaments de parcs eòlics.  
D'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental els emplaçaments analitzats s'ubiquen en dos grans unitats geomorfològiques de relleu característic: sobre la unitat tabular del Maestrat, se situen les alternatives de Mola de Xert, l'Avellà i Nevera I, Nevera II i Nevera III, en la part occidental de la zona eòlica, i sobre la unitat de serres prelitorals, en la part oriental, es localitzen els parcs de Catí, Pedrafita, Puig Cabrer, Serra de la Creu, Serra del Molló, Salzadella I i Salzadella II.  
La selecció d'alternatives es va abordar per mitjà d'una anàlisi d'aquestes des de dos punts de vista: viabilitat tecnicoeconòmica i impacte ambiental.  
Primerament, i a partir de les dades obtingudes en la primera campanya de mesurament es va elaborar un estudi del potencial eòlic per a la totalitat de la zona 4, a fi de determinar quins emplaçaments presentaven un nivell de recurs i unes característiques del terreny adequades per a la seua explotació eòlica. Després d'avaluar les condicions de vent existents, i a fi d'optimitzar l'aprofitament eòlic de la totalitat de la zona 4, es va dur a terme una primera selecció d'emplaçaments, tenint en compte fonamentalment les seues característiques orogràfiques.  
  
Finalment, per mitjà dels mesuraments de vent duts a terme pel promotor a través de la instal·lació de torres anemomètriques, així com amb registres de vent d'estacions de referència pertanyents a l'Institut Nacional de Meteorologia, es va efectuar una modelització del flux de vent en els diferents emplaçaments, i es va determinar d'aquesta manera la generació d'energia en diversos punts de referència de cada un dels emplaçaments. Els resultats evidencien que els emplaçaments de Serra de la Creu, Serra del Molló, Salzadella I i Salzadella II mostren un nivell de recurs eòlic molt inferior al necessari per a assegurar la rendibilitat econòmica dels dits projectes. Per això es descarten com a alternatives tècnicament viables.  
No obstant això, i atés que l'estudi d'alternatives es va realitzar inicialment de forma paral·lela als estudis de vent i sense coneixement dels resultats d'aquests, s'han valorat també les diferents variables ambientals per a aquestes alternatives.  
Eliminats els emplaçaments de Serra de la Creu, Serra del Molló, Salzadella I i Salzadella II per insuficiència de recurs eòlic, s'analitza la capacitat de la resta dels emplaçaments i la infraestructura de línies que seria necessària per a evacuar l'energia generada per aquests i es conclou que els emplaçaments de Mola de Xert i Puig Cabrer, al trobar-se més allunyats del punt d'evacuació, requereixen una longitud major de línies i major impacte que la resta d'emplaçaments, i resulta tant econòmicament com ambientalment molt més problemàtica la seua construcció.  
Els emplaçaments finalment seleccionats són els de Nevera (fase I, fase II i fase III) i Pedrafita, i s'observen els següent criteris per a la desestimació dels emplaçaments restants:  
- Mola de Xert:  
Necessitat d'important infraestructura d'evacuació.  
Emplaçament amb poca capacitat.  
Nidificació en els tallats de xoriguer.  
Incompatibilitat durant la fase d'obres amb altres activitats: extracció d'àrids i aprofitament cinegètic de caça major.  
- Catí:  
Emplaçament amb poca capacitat.  
- Puig Cabrer:  
Necessitat d'important infraestructura d'evacuació.  
- L'Avellà:  
Incompatibilitat amb planejament urbanístic (situat a menys d'1 quilòmetre de sòl urbanitzat).  
- Serra de la Creu i Serra del Molló.  
Insuficient de recurs eòlic.  
Emplaçaments amb poca capacitat.  
Municipi amb important representació d'abrics amb pintures rupestres.  
- Salzadella I i Salzadella II.  
Insuficient de recurs eòlic.  
Afectació d'una gran extensió de matoll de garriga, amb una elevada diversitat biològica.  
Afectació a unes quantes forests propietat de la Generalitat Valenciana.  
Proximitat a una important ruta migratòria.  
Presència d'arpellot cendrós (nidificant i sedentari), pilot i milà negre.  
b) Alternatives d'accessos  
En primer terme s'ha estudiat per a l'accés general a la zona una possible alternativa pel nord d'acord amb el trajecte següent:  
Des de la nacional N-340 es pren la desviació cap a Benicarló, a l'altura del PK 365 de la A-7. Travessar Benicarló fins a arribar a Vinaròs, on deixem la N-340 en el PK 105 per a prendre la carretera nacional N-232 en direcció a Morella fins al PK 40 on es pren la desviació cap al sud de la carretera CV- 128 fins a arribar a l'accés principal de cada parc.  
Les carreteres A-7 i CV-232 tenen bon ferm i el traçat, en planta i alçat, no presenta grans dificultats per al pas de transports especials. No obstant això, la CV-128 al seu pas pel municipi de Catí estreta la seua plataforma i l'espai lliure disponible per al pas de vehicles. Seria necessari per tant d'evitar el pas de la maquinària pel nucli urbà, i utilitzar per a això camins de terra que permeten el pas dels camions d'un costat a l'altre del poble.  
Per aquest motiu, i per a evitar possibles molèsties provocades pel pas de la maquinària de gran tonatge pels voltants de Catí, s'ha descartat aquesta alterativa per a accedir a la zona.  
El criteri principal a l'hora de definir els accessos a cada parc és l'aprofitament màxim de la xarxa de camins existent; amb això s'aconsegueix el doble objectiu d'abaratir costos i produir una mínima afectació al medi.  
Per un altre costat es contribueix a millorar la xarxa de camins rurals que estan certament deteriorats, ja que les activitats agrícoles i ramaderes estan en franc retrocés.  
En relació amb els accessos principals als parcs:  
- Alternativa a l'accés dels parcs Nevera I i II.  
S'ha considerat com a alternativa l'accés pel nord fins a la masia Torre Picó a través d'un camí que parteix el PK 18+500 de la CV-128 que discorre uns 15,5 km i recorre els barrancs de Salvassòria i Givalcolla i passa al costat de les masies de Lossano, Givalcolla i Bellmunt. Es descarta aquesta alternativa davant de la triada per la seua major longitud, pitjor estat i perquè el seu condicionament generaria major impacte sobre l'entorn.  
Com a alternativa per al tram entre la masia Torre Picó i el cim s'ha considerat un camí existent que condueix al mas de la Moleta Redona, masia abandonada que se situa al sud de la carrerada, al costat de l'emplaçament de l'aerogenerador NE-1. No obstant això, s'ha rebutjat aquest tram com a accés principal al parc de les grues de muntatge i transport dels aerogeneradors atés que rehabilitar-lo amb aquest fi suposaria realitzar grans moviments de terres per a disminuir l'elevat pendent superior en alguns casos al 15 %. El tram a rehabilitar en aquesta alternativa posseeix a més tres corbes molt tancades que produirien major volum de terraplé i de desmunts que l'anterior opció, i provocarien per tant major impacte paisatgístic que la primera. La seua longitud fins a enllaçar amb l'alineació sud és aproximadament de 2 km. La dita alternativa s'utilitzaria només com a accés secundari.  
  
- Alternatives d'accés al parc eòlic Nevera III.  
Com a alternativa de possible accés principal al parc s'ha estudiat un camí de terra que naix en el PK 50 de la carretera CV-15 en direcció nord cap al mas de Llorenç, i ascendeix pel barranc de Bogues.  
  
Després de 5.700 metres de difícil ascens arriba a la dita masia, i continuant 2.000 metres més a través d'una xicoteta senda arriba fins a la bassa de l'Hedra, en el tossal de la Marina, on finalitza. A partir d'aquest punt es faria necessari traçar un camí nou que descendisca fins al mas de Belladona, on ja connectaria amb els vials interiors del parc. La longitud estimada del nou tram és de 3 km.  
Les raons del seu descart davant de l'alternativa triada són: major longitud, la rehabilitació dels tres trams descrits provocaria un major moviment de terres, donada la dificultat per a ascendir fins al Mas de Llorenç, el mal estat de la connexió d'aquesta amb el Tossal de la Marina i la baixada a través d'un camí de nova planta fins a l'emplaçament del parc des del Tossal.  
Tampoc es preveu la utilització d'aquesta alternativa com a accés secundari ja que es requereix l'obertura d'un tram de nova construcció.  
  
- Alternativa d'accés al parc eòlic de Pedrafita.  
Com a alternativa de possible accés principal al parc s'ha estudiat un camí de terra d'uns 2,5 m d'amplària que naix en les proximitats del pas de la CV-128 pel municipi de Catí, concretament en el PK 5 cap a l'est en direcció a l'ermita de la Mare Déu del Pilar. El primer tram fins a l'ermita, aproximadament d'1 km de longitud està en bon estat, i al llarg de la resta de l'accés, es faria necessària la seua rehabilitació per a condicionar-lo a l'amplària necessària per al pas de les grues de muntatge i transport dels aerogeneradors. Entorn al PK 1600 hi ha 2 revoltes molt tancades el radi de les quals caldrà rectificar fins a 25 m.  
  
També caldria desviar uns metres el camí al seu pas per davant de la masia de les Navarres en el PK 1850 per a obtindre un espai aclarit de 5,5 m necessari per al pas dels camions que transportaran els aerogeneradors, i així evitar també el pas continuat per les zones poblades de la maquinària durant la fase de construcció del parc. Aquest tram corona la carrerada fins a trobar-se amb una bifurcació en què naix el tram PF 1-2 i el PF 2-5, camins de servei de les alineacions 1 i 2.  
  
c) Alternatives de disseny dels parcs  
- Parc eòlic Nevera I.  
L'alternativa inicial de disseny per al parc de Nevera I, disposava de 24 aerogeneradors i es redueix finalment el nombre d'aerogeneradors a 20 i la longitud de l'alineació per les condicions següents:  
  
Dificultat d'accés als aerogeneradors núm. 1 - núm. 4 de l'alternativa inicial.  
Zona no apta en la part occidental, que afectava els aerogeneradors núm. 14 € núm. 24 de l'emplaçament antic.  
Existència de vegetació d'interés.  
- Parc eòlic Nevera II.  
L'alternativa inicial de disseny per al parc de Nevera Fase II, disposava de 20 aerogeneradors, i es redueix el nombre a 18 per les condicions següents:  
1. Constatada l'existència del jaciment Tossal de la Nevera, pel que es va procedir a eliminar l'aerogenerador núm. 1.  
2. Es va consultar al Servei de Biodiversitat, de la Conselleria de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana, sobre els punts de major interés florístic dins de les zones aptes o aptes amb compliment de prescripcions. Segons les dades facilitades, la zona del Tossal de la Nevera correspon a un lapiaz amb interessant vegetació endèmica, i en el qual es poden trobar a més espècies molt rares en la resta de la Comunitat Valenciana, com ara el teix (Taxus baccata), el grèvol (Ilex aquifolium) i l'oma (Ulmus glabra). Per aquesta raó es va procedir finalment a eliminar els aerogeneradors núm. 1 i núm. 2.  
- Parc eòlic Nevera III.  
L'alternativa inicial de disseny per al parc de Nevera fase III, disposava de 25 aerogeneradors. Aquesta distribució ha sigut modificada i s'ha reduït el nombre d'aerogeneradors (cinc aerogeneradors del núm. 1 al 5) i s'ha augmentat la distància entre turbines per a un màxim aprofitament eòlic. Una altra raó per la qual s'han eliminat aerogeneradors és per a poder guardar la distància que cal mantindre amb el punt geodèsic Orenga.  
- Parc eòlic Pedrafita.  
L'alternativa inicial de disseny per al parc de Pedrafita disposava de 28 aerogeneradors. El nombre d'aerogeneradors es va reduir a 25 i la seua distribució es va veure modificada lleugerament pels condicionants següents:  
1. Existència de dos jaciments arqueològics la Llacunassa i els Povets, el que suposava desplaçar les posicions núm. 3, núm. 4 i núm. 14 de l'antiga implantació.  
2. Existència de camí ramader.  
La cima sobre la qual se situen les alineacions del parc de Pedrafita és recorreguda per un camí ramader, denominat carrerada del Cap del Terme, motiu pel qual, es van desplaçar uns metres cap a l'oest les posicions núm. 14 € núm. 28.  
3. Infraestructura d'accés.  
La necessitat de realitzar camins de servei amb excessiu pendent i gran moviments de terres, amb el consegüent impacte ambiental (especialment sobre geomorfologia, sòl i vegetació) va motivar l'eliminació de les posicions núm. 3 i núm. 4 de la implantació inicial, que van ser substituïdes per altres més pròximes al camí d'accés encara que a menor cota (amb la consegüent pèrdua de potencial).  
Per aquest mateix motiu es van eliminar les posicions núm. 27 i núm. 28.  
Finalment, l'existència del camí ramader i el jaciment dels Povets, desplaçava la posició núm. 14 a una zona prou abrupta, per la qual cosa es va optar per eliminar-la, i aconseguir així una menor sensació de saturació paisatgística a l'estar els aerogeneradors més distanciats, el que redueix a més el possible risc de col·lisió de l'avifauna.  
d) Alternatives d'evacuació.  
Tal com s'ha indicat amb anterioritat en el moment de redacció de l'estudi d'impacte ambiental es desconeixia el punt exacte d'ubicació de la subestació sobre la línia de 400 kV Vandellós-la Plana.  
  
S'han plantejat dues alternatives, que resulten de la combinació dels 7 corredors de 100 metres d'amplària que es descriuen a continuació:  
  
Corredor 1.  
El corredor 1, de 4,5 km, comença a la subestació comuna per als parcs de Nevera I i Nevera II, segueix en direcció sud-est paral·lel al Barranc de la Font de Moltó, el qual creua. Una vegada arriba a la vall continua en direcció est i creua la carretera CV-128 a l'altura del PK 8, i finalitza en l'inici del corredor 2.  
Corredor 2.  
El corredor 2, de 3,7 km comença a l'altura del PK 7 de la CV-128, i és la continuació del corredor 1, continua en direcció sud-est, paral·lel a la carretera CV-128, I finalitza a l'altura del PK 3 de la carretera CV-128.  
Corredor 3.  
El corredor 3, de 5,4 km, és la continuació del corredor 2 i comença a l'altura del PK 3 de la carretera CV-128. Una vegada s'arriba a la Rambla de la Belluga es dirigeix en direcció sud fins al PK 6 de la CV-15, continua paral·lel en direcció Albocàsser fins al PK 4, on s'uneix a la línia de la zona 5, i finalitza el corredor.  
Corredor 4.  
El corredor 4, de 12,5 km, és la continuació del corredor 3, i comença a l'altura del PK 4, continua paral·lel a la carretera que es dirigeix a Albocàsser en direcció est i es desvia lleugerament cap al nord per a evitar el nucli urbà d'Albocàsser. Travessa la carretera CV-154, que uneix Albocàsser amb Tírig i continua en direcció est i després de creuar la carretera CV-154, es dirigeixen en direcció est paral·lel a la carretera CV-129 fins al PK 2. El corredor finalitza en aquest punt perquè es desconeix l'emplaçament exacte de la subestació Maestrat II.  
Corredor 5.  
El corredor 5, amb una longitud aproximada d'1,5 km, comença en la subestació del parc eòlic Pedrafita. Es dirigeix en direcció est cap al corredor 1 entre mas d'en Bono i maset de Safondo, i finalitza en el corredor 1.  
Corredor 6.  
El corredor 6, d'una longitud aproximada de 3 km, comença a la subestació del parc eòlic Nevera III. Es dirigeix en direcció sud-est i descendeix de la carrerada prop del Racó d'en Gil. Una vegada arriba a la vall, prop del Mas del Pla, travessa la carretera CV-128 a l'altura del PK 3,2 i finalitza en el corredor 1, descrit anteriorment.  
Corredor 7.  
El corredor 7, de 5,8 km comença en la subestació del parc eòlic Pedrafita. Es dirigeix en direcció sud-est entre el Barranc d'en Cabrera i el Barranc de Sant Miquel, i canvia a direcció sud i travessa el Barranc d'en Cabrera, i discorre paral·lel a la carretera que uneix Albocàsser amb Catí.  
El corredor finalitza en arribar al corredor 4 a l'altura de la Planeta.  
La descripció de l'alternativa I seleccionada (resultant de la combinació dels corredors 1, 2, 5, 6 i 4) ha sigut detallada en l'apartat de la proposta tramitada, per la qual cosa ens remetem a aquest.  
L'alternativa II (descartada) es correspon amb el conjunt dels corredors 1, 2, 5, 6, 7 i 4 que conformen cinc línies principals d'evacuació:  
  
- Línia col·lectora I per als parcs Nevera fase II i Nevera fase III.  
- Línia col·lectora II per al parc de Nevera fase III.  
- Línia de transport de l'energia de tots els parcs de la zona 4.  
- Línia col·lectora parcs zones 4 i 5.  
- Entrada-eixida de la línia 400 kV Vandellós-la Plana.  
  
Línia col·lectora I 132 kV  
La línia evacuarà l'energia produïda en els parcs eòlics Nevera I i Nevera II. La traça de la línia, de 4,5 km que discorrerà íntegrament pel corredor d'evacuació 1, comença en la subestació situada en el parc Nevera I, creua la carretera CV-128 a l'altura del PK 9 de la carretera CV-128 i finalitza a l'altura del PK 7 de la carretera CV-128.  
  
La línia col·lectora tindrà suports preparats per a doble circuit en tot el seu traçat encara que únicament tindrà instal·lat un circuit. El conductor de la línia serà tipus LA-280.  
  
Línia col·lectora II 132 kV  
Evacuarà l'energia del parc eòlic Nevera III. La traça, de 6,7 km que discorre pel corredor d'evacuació 6 i 2, comença en la subestació del parc eòlic Nevera III i finalitzarà a l'altura del PK 7 de la carretera CV-128. La línia col·lectora serà simple circuit, amb suports preparats per a doble circuit, amb conductor tipus LA-180.  
  
Línia de transport de l'energia de tots els parcs de la zona 4  
Aquesta línia de doble circuit permetrà el transport de l'energia de tots els parcs de la zona 4 fins a la línia col·lectora d'energia de les zones 4 i 5.  
La línia, de 7,3 km, començarà en el punt on finalitzen els corredors 1 i 2, discorrerà pels corredors d'evacuació 5 i 7 i finalitzarà en el punt de trobada dels corredors 4 i 7 a uns 2 quilòmetres al nord-oest del nucli urbà d'Albocàsser. Al pas per la subestació de Pedrafita es produeix la connexió del parc eòlic.  
La línia serà doble circuit i conductor tipus LA-280. Un circuit evacuarà l'energia dels parcs Nevera fase I i II i un altre l'energia dels parcs Nevera fase III i Pedrafita.  
  
Línia col·lectora de les zones 4 i 5  
La traça de la línia discorrerà pel corredor d'evacuació 4. Amb una longitud de 9,5 km evacua conjuntament les zones 4 i 5 a la LAT 400 kV Vandellós-la Plana.  
La línia començarà a 2 km al nord-oest d'Albocàsser, al sud del barranc Fondo, i finalitzarà a l'altura del PK 2 de la CV-129, encara que el punt final no està definit.  
La línia serà doble circuit (un circuit per a la zona 4 i un altre per a la zona 5), conductor dúplex, tipus LA-280 i finalitzarà les barres 132 kV de la subestació 400/132 kV Maestrat II.  
Els motius que han decantat la balança en favor de l'alternativa I són fonamentalment la dificultat constructiva del tram a l'est de la subestació de Pedrafita per l'orografia escarpada i la major afectació sobre la vegetació del tram corresponent al corredor 7 (línia d'evacuació de tots els parcs de la zona 4) al ser de doble circuit.  
  
Documentació complementària  
1. Document de justificació de la modificació del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Estudis de detall.  
Aquest document es presenta a la Conselleria de Medi Ambient a fi d'aportar les anàlisis necessàries per a justificar, de forma rigorosa, que la configuració final de l'aprofitament eòlic en la zona 4 s'ha dissenyat respectant totes les condicions i limitacions ambientals considerades en el PECV.  
El document inclou un primer apartat d'antecedents, en què s'indica:  
«(...) Des de la presentació de la proposta inicial d'aprofitament de la zona 4 al novembre de 2001 (convocatòria pública 07.2001) fins a l'arribada dels informes d'esmena en juliol de 2002, la definició d'una sèrie de distints aspectes del projecte van motivar una revisió dels emplaçaments que configuraven l'aprofitament d'aquesta zona:  
  
- Els nous resultats de la campanya de mesura de vent van posar de manifest la insuficiència de recurs eòlic en alguns dels emplaçaments considerats inicialment.  
- La ubicació definitiva de la subestació Maestrat II, a la qual evacuaran conjuntament les zones 4 i 5, en un punt més o menys equidistant d'ambdós requeria una infraestructura d'evacuació que amb el recurs eòlic existent, feia inviable el desenvolupament eòlic de la zona amb la seua configuració inicial.  
- La construcció d'una nova subestació en la xarxa de transport com és la de Maestrat II requereix d'una potència mínima a evacuar per al conjunt de les zones 4 i 5 de 250 MW, i està condicionat el desenvolupament eòlic de cada zona al de la contigua.  
- A causa de la complicada orografia i a la infraestructura d'evacuació requerida per a garantir la viabilitat econòmica de l'aprofitament eòlic de la zona 4 s'estima necessari la instal·lació d'una potència no inferior als 150 MW amb uns mínims de producció energètica no inferiors a les 2000 hores equivalents.  
De conformitat amb l'anterior es va dur a terme un nou estudi d'alternativa en què es van analitzar emplaçaments inicialment descartats per trobar-se en el límit amb zones declarades en el pla eòlic com no aptes i en els quals s'ha posat de manifest, després de la campanya de vent realitzada l'existència d'un recurs eòlic adequat per a la seua explotació.  
A fi de verificar la idoneïtat d'aquestes àrees des d'un punt de vista mediambiental s'ha dut a terme una profunda revisió de l'estudi d'impacte ambiental, justificada pels motius següents:  
- Al ser el PECV un document d'àmbit territorial tan ampli l'escala a què va ser elaborat 1:100000 impedeix determinar amb precisió el límit de les zones no aptes i és necessari descendir a una escala de major detall per a identificar si les zones afectades per les instal·lacions eòliques realment s'ajusten o no a algun dels criteris d'exclusió establit pel PECV.  
- Particularment en el límit occidental de la zona 4 els exhaustius treballs de camp realitzats per Guadalaviar van posar de manifest que els valors naturals dels nous emplaçaments analitzats, que segons s'intueixen en la cartografia del PECV podrien afectar zones no aptes, en cap cas difereixen dels observats en les zones contigües que figuren com a aptes amb prescripcions.  
De conformitat amb l'anterior i a fi d'obtindre un millor aprofitament energètic de la dita zona compatible amb les condicions mediambientals s'ha realitzat la configuració final de la zona 4 constituïda pels parcs següents  
  
Aprofitament zona 4 oct 02  
PARC POT (MW)  
Pedrafita 50  
Nevera I 40  
Nevera II 36  
Nevera III 40  
Total 166 MW  
  
  
Resulta evident i significatiu que el disseny final de l'aprofitament eòlic que es proposa realitzar Guadalaviar en la zona 4 suposa, respecte al plantejat inicialment o a qualsevol altre que es pretenga desenvolupar per a una potència semblant, una reducció considerable de l'impacte ambiental associat a la construcció de parcs ja que:  
- Elimina bona part de la infraestructures d'evacuació i dels accessos necessaris.  
- Concentra al màxim l'aprofitament eòlic i preserva de qualsevol actuació més de les tres quartes parts de la superfície de la zona eòlica.  
  
Atés que alguns aerogeneradors de la nova configuració de la zona 4 situats en el límit occidental de la zona 4, s'ubiquen en zona considerada no apta en el PECV, Guadalaviar ha realitzat dins dels instruments de desenvolupament del pla eòlic: pla energètic, pla especial i estudi d'impacte ambiental, estudis detallats que permeten comprovar la compatibilitat de les instal·lacions eòliques projectades amb els objectius del PECV i amb les seues limitacions de caràcter mediambiental, així com la viabilitat de l'aprofitament.  
Al justificar amb els dits estudis la ubicació d'aerogeneradors en zona no apta, es considera la necessitat de modificació del PECV pel que fa al límit occidental de la zona 4 a través del procediment establit en l'article 19.2 del PECV (?).  
La modificació del PECV té el seu origen en els estudis detallats realitzats dins dels instruments de desplegament i execució del PECV i en particular dins del pla d'ordenació i de l'estudi d'impacte ambiental (apartat 4.1) corresponent a la zona eòlica 4 aquest supòsit s'enquadra perfectament en l'apartat 2 de l'article 18 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (...)».  
El promotor descriu les consideracions del pla eòlic per a la selecció d'emplaçaments i a continuació la problemàtica existent en la zona 4 en els termes següents:  
(?) La zona 4 definida pel Pla eòlic de la Comunitat Valenciana queda localitzada en la part interior nord de la província de Castelló.  
  
Està dividida en dues zones físicament separades corresponents a dues àrees eòliques diferents: àrea del Maestrat en la part occidental de la zona 4 i àrea de Serres Orientals d'ara en avant zona 4 M i zona 4 SO.  
  
En l'apartat 4.4.8.2. del PECV es justifica l'aplicació dels criteris d'exclusió establits en el PECV per a la consideració de les zones no aptes basant-se en un doble vessant:  
- Els espais exclosos per raó de la seua pertinença a àrees naturals dotades de figures específiques de protecció, àrees catalogades com a ZEPA, àrees humides, zones boscoses de vegetació singular o reserves nacionals de caça, tenen la raó de la seua justificació en la pròpia consideració de criteri excloent que el pla formula per a aquestes situacions, quant als seus especials valors naturals. En conseqüència, tots aquests espais queden directament declarats com a no aptes per a la ubicació sobre aquests d'instal·lacions d'aprofitament eòlic.  
  
- Els espais exclosos per consideracions territorials de caràcter global en relació amb l'activitat de l'aprofitament eòlic. L'aplicació d'aquest criteri és la que defineix la delimitació final de les àrees eòliques i la seua consideració respon a la concurrència de diverses circumstàncies i no tenen per què ser estrictament coincident en tots els casos.  
Atenent als criteris i a les limitacions ambientals exposades anteriorment es van designar com a zones no aptes dins de l'àrea del Maestrat les ZEPA de la Tinença de Benifassà, al NE de l'àrea i Penyagolosa al SO, així com les taques de vegetació que atenent el criteri núm. 5 han de ser preservades. En la zona 4 les dites taques corresponen principalment a alzinars o carrascars i es localitzen a l'est del nucli de Catí, en ambdós vessants de la serra de l'Avellà i en gran part del vessant occidental de les Serres de Catí.  
Atenent a consideracions de tipus territorial i d'acord amb el que estableix el criteri d'exclusió núm. 6 del pla eòlic es va crear a més un corredor que uneix aquestes zones no aptes que havia de complir una triple funció:  
- Crear un gran arc d'unió entre els dos espais catalogats com a ZEPA per la gran importància que d'això es deriva per a l'avifauna.  
  
- Dotar espais tan significatius en el conjunt d'àrees naturals de la Comunitat Valenciana com les dos ZEPA d'entorns lliures d'instal·lacions eòliques, i propiciar per mitjà de la continuïtat la formalització de grans àrees de valor ambiental.  
- Concentrar les instal·lacions eòliques en zones concretes del territori i deixar tot el nucli central de l'àrea del Maestrat, en la qual està el recurs eòlic, lliure d'instal·lacions.  
Aquest corredor divideix l'àrea del Maestrat per la seua banda central en dues zones aptes situades al nord-est i sud-est de l'àrea.  
El corredor ambiental creat entre aquestes dues ZEPA representa el límit occidental de la zona 4. A l'hora de reflectir el dit límit sobre plans o sobre el terreny es presenta la problemàtica següent:  
- L'escala a què va ser elaborat el pla eòlic (E:1/100.000) adequada per als objectius i l'àmbit territorial d'aquest no permet definir amb precisió els límits de les zones aptes i no aptes a l'escala de treball dels documents de desenvolupament del pla eòlic (E 1:10.000). Per l'anterior en la zona 4, a l'estar ubicats els aerogeneradors d'alguns emplaçaments en el límit d'aquesta, es produeix una indeterminació i són necessaris estudis detallats per a comprovar el compliment dels criteris d'exclusió de caràcter urbanístic i ambiental del PECV.  
  
- La delimitació del corredor respon principalment a consideracions de caràcter territorial i no a criteris d'exclusió directa.  
Així a diferència del que ocorre amb la resta de criteris d'exclusió (espais naturals protegits, zones humides, ZEPA, reserves nacionals de caça o masses arbòries d'interés) per als quals hi ha cartografia digitalitzada o és possible la delimitació directa sobre el terreny, en el cas del corredor no és possible la delimitació exacta.  
Així en l'apartat 9.2.1.7 del pla eòlic, en relació amb el corredor de l'àrea del Maestrat se cita que per a la delimitació d'aquests corredors d'exclusió s'ha tingut en compte la presència de nombrosos enclavaments d'exclusió per raons de vegetació - entre els quals destaca la presència d'alzina, carrasca i roure valencià- i s'hi han format envolupants territorials d'aquestes.  
De tot això es deriva una situació que des de l'òptica ambiental i territorial no deixa de ser paradoxal ja que segons s'intueix en la cartografia 1:100.000 del pla eòlic. El límit de la zona no apta en la zona 4 discorre alternativament pels vessants occidental i oriental de les serres de Catí.  
Així resulta que la divisòria de vessants de les serres de Catí, que seria en principi susceptible d'aprofitament eòlic, apareix prevista alternativament com a zona apta amb prescripcions o zona no apta en la cartografia del pla eòlic sense que s'haja detectat cap diferència quant als valors ambientals que alberga.  
De conformitat amb l'anterior i davant de la impossibilitat de definir amb precisió el límit del corredor a l'escala de treball del pla eòlic es considera en principi la totalitat dels emplaçaments de Nevera com a alternatives per a l'aprofitament eòlic i s'ha de determinar, basant-se en estudis de detall, si les característiques dels dits emplaçaments responen o no a algun dels criteris d'exclusió en el pla eòlic.  
  
  
2. Estudis preoperacionals d'avifauna  
L'estudi preoperacional d'avifauna dut a terme entre desembre de 2007 i desembre de 2008 (d'acord amb la documentació tant escrita com gràfica presentada), s'ha realitzat sobre un total de 79 aerogeneradors i un sistema d'evacuació que presenta variacions significatives en relació amb el disseny considerat en el pla especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental tramitats. La distribució considerada és la següent.  
- El parc de Nevera I està format per una alineació, de 5,3 km, composta per 16 aerogeneradors. Aquesta alineació comença a l'oest de la carretera CV-128, al seu pas pel Tossal de la Nevera. Es dirigeix en direcció sud-oest cap a la font de Moltó, entre els termes municipals de Catí i Morella.  
- El parc de Nevera II està format per una alineació que suma un total de 18 aerogeneradors (3,85 km) entre els termes municipals de Catí i Morella. Aquesta alineació s'inicia a continuació de l'alineació de Nevera I en la cresta del Tossal de la Nevera, i continua en direcció nord-est cap a l'Avellà.  
- El parc de Nevera III es localitza al sud-oest de la carretera CV-128 i té 20 aerogeneradors repartits en una alineació de 5,8 km. El parc eòlic de Nevera III se situa al terme municipal d'Ares del Maestrat. L'alineació s'inicia a l'est del mas de Belladona, per a continuar en direcció sud-oest cap al tossal d'Orenga, i deixa a l'oest el barranc dels Horts.  
- El parc de Pedrafita es localitza a l'est de la carretera CV-128 i suma un total de 25 aerogeneradors (6,5 km) entre els termes municipals de Catí i Albocàsser. Aquesta alineació es disposa en direcció sud-oest - nord-est des del mas de Brusca fins als voltants del mas d'en Borrós.  
  
L'evacuació d'aquestes zones està prevista per mitjà de 4 línies, totes altres aèries, amb les característiques i longituds següents:  
Nevera I i II - Connexió línia zona 5 (tensió: 132 kV; longitud: 13,6 km).  
Pedrafita - Línia 1 (tensió: 132 kV; longitud: 1,5 km).  
Nevera III - Línia 1 (tensió: 132 kV; longitud: 3 km).  
Connexió línia zona 5 - SE Maestrat II (tensió: 132 kV; longitud: 12,5 km).  
La longitud total de la instal·lació elèctrica d'evacuació és de 30,6 km, i els municipis afectats són Catí, Albocàsser, les Coves de Vinromà i Ares del Maestrat.  
Així mateix cal indicar que les dimensions de l'aerogenerador considerades en l'estudi d'avifauna, tenint en compte les altures de vol analitzades, incrementen l'altura de la torre a 85 metres és a dir 20 metres més que la considerada per a la valoració dels impactes de l'obra civil.  
  
Les conclusions de l'estudi d'avifauna són:  
1. Comunitat ornítica  
S'han detectat un total de 107 espècies d'aus en els censos i prospeccions realitzats en les alineacions i àrea d'influència de la zona eòlica 4. El grup d'espècies de major interés el constitueix la comunitat d'aus rapaces integrada pel voltor comú (Gyps fulvus), la miloca (Neophron percnopterus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), el milà negre (Milvus migrans), l'arpella de marjal (Circus aeruginosus), l'arpella pàl·lida (Circus cyaneus), l'esparver cendrós (Circus pygargus), l'aligot (Buteo buteo), el pilot (Pernis apivorus), l'esparver vulgar (Accipiter nisus), l'astor (Accipiter gentilis), el xoriguer (Falco tinnunculus), el falcó cama-roig (Falco vespertinus), el falconet (Falco subbuteo) i el falcó pelegrí (Falco peregrinus).  
  
Entre aquestes destaquen la miloca (Neophron percnopterus) i l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), espècies que tenen el major grau de protecció (incloses en els catàlegs nacional i valencià d'espècies amenaçades com a vulnerables, així com en l'annex I de la directiva d'aus. A més, estan catalogades en perill en el llibre roig de les aus d'Espanya).  
Durant el període d'estudi considerat s'han obtingut 2 observacions d'àguila panxa blanca al parc Nevera I i una altra en les proximitats de la línia d'evacuació.  
De miloca (Neophron percnopterus) s'han obtingut 8 registres que impliquen 12 individus, un en Nevera I, un altre en Nevera III, 8 en Pedrafita i 2 en les proximitats de la instal·lació elèctrica.  
Dues espècies, l'esparver cendrós (Circus pygargus) i la xurra (Pterocles orientalis), estan catalogades tant en el catàleg valencià com en el llibre roig de les aus d'Espanya com a vulnerables; a més, l'esparver cendrós s'inclou com a vulnerable en el catàleg nacional.  
  
L'esparver cendrós ha sigut registrat en 72 ocasions en la zona eòlica 4. La major part de les observacions s'han produït en el fons de les valls, en les màquies mediterrànies que cobreixen els vessants de les forests on es projecten els parcs eòlics i, especialment, al llarg del traçat de la línia elèctrica d'evacuació.  
De la xurra (Pterocles orientalis) es va obtindre una única observació d'un individu en el parc eòlic de Pedrafita, si bé cal considerar-ho un registre accidental, possiblement d'una au en dispersió, perquè no es reprodueix en la zona.  
Altres 6 espècies mantenen un estat de conservació desfavorable milà negre (Milvus migrans), àguila reial (Aquila chrysaetos), còlit ros (Oenanthe hispànica), botxí meridional (Lanius meridionalis), capsot (Lanius senator) i gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax).  
  
Dues espècies més estan catalogades com a vulnerables en el llibre roig de les aus d'Espanya: el falcó pelegrí (Falco peregrinus) i la tórtora (Streptopelia turtur).  
2. Territoris de nidificació  
S'han detectat 8 territoris de nidificació d'aus rapaces rupícoles, dels quals dos pertanyen a àguila reial (Aquila chrysaetos), dos a miloca (Neophron percnopterus), altres dos a falcó pelegrí (Falco peregrinus), un a àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) i, finalment, un a voltor comú (Gyps fulvus). Els territoris de nidificació d'àguila reial (Aquila chrysaetos) disten 1.400 i 6.500 m, respectivament, de les alineacions més pròximes (FSSA.40-UWLV.69 i FI.07-MW.63); per a miloca (Neophron percnopterus) aquestes distàncies són de 250 m i 1.500 m (mínim), respectivament, a les alineacions més pròximes (BG.60-LB.26 i YLG.10-GEK.47); en el cas de l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), el territori de nidificació es localitza a 7.100 m de l'alineació IM.93-FD.23; la distància entre el territori de cria de voltor comú (Gyps fulvus) i XF.05-DJ.54 -alineació més pròxima-, és de 1.400 m; finalment, les distàncies dels nius de falcó pelegrí (Falco peregrinus) a les alineacions més pròximes (SA.21-HG.11 i IBIE.51-BVCD.96) són de 1.400 m i 500 m, respectivament.  
  
3. Ús de l'espai  
De mode general, les dades oferides per les diferents espècies que fan ús de l'espai dels parcs eòlics de la zona 4 indiquen unes taxes d'encreuament elevades.  
Cal destacar l'elevat nombre de línies de vol de voltor comú (Gyps fulvus) registrades per al període d'estudi: 367 registres que impliquen un total de 1.075 individus. El nombre més gran d'observacions d'aquesta espècie es va registrar en els parcs eòlics de Nevera I (160 registres, 491 exemplars) i Nevera III (85 registres, 270 exemplars). Aquestes observacions estan relacionades amb els moviments de campeig d'aquestes aus carronyeres des de les colònies de cria (nius de voltors) a les zones d'aliment (granges, abocadors, etc.) i viceversa, i que són tan característics en aquesta espècie.  
Per al PE de Nevera I, les espècies amb major taxa d'encreuament per al conjunt de l'any van ser el voltor comú (Gyps fulvus), el titeta (Anthus pratensis), l'abellerol (Merops apiaster), el corb (Corvus corax) i l'oroneta cuablanca (Delichon urbica), amb valors de 54.66, 28.28, 5.31, 5.27 i 5.11 aus/hora, respectivament.  
Per al PE de Nevera II, les espècies que van presentar major taxa d'encreuament van ser el voltor comú (Gyps fulvus), el durbec (Coccothraustes coccothraustes), l'oroneta (Hirundo rustica), el passerell (Carduelis cannabina) i falcia (Apus apus), amb valors de 64.41, 12.5, 11.63, 9.9 i 6.76 aus/hora, respectivament.  
En el PE de Nevera III les taxes d'encreuament més elevades corresponen a les espècies següents: voltor comú (Gyps fulvus), titeta (Anthus pratensis), falcia (Apus apus), passerell (Carduelis cannabina) i titeta d'estiu (Anthus campestris), amb valors de 38.13, 28.8, 4.07, 3.32 i 3.29 aus/hora.  
Per al PE de Pedrafita les espècies que van presentar taxes d'encreuament més elevades a nivell global van ser el voltor comú (Gyps fulvus), la titeta (Anthus pratensis), la falcia (Apus apus), la cadernera (Carduelis carduelis) i el corb (Corvus corax), amb valors de 24.98, 18.15, 11.64, 10.7 i 7.21 aus/hora, respectivament.  
En la instal·lació elèctrica, les majors taxes d'encreuament corresponen a les espècies següents: estornell vulgar (Sturnus vulgaris), oroneta (Hirundo rustica), titeta (Anthus pratensis), abellerol (Merops apiaster) i pinsà comú (Fringilla coelebs) amb valors de 13.86, 9.55, 8.93, 6.65 i 6.28 aus/hora, respectivament.  
Quant al grup de les aus rapaces, de totes les espècies registrades en les alineacions i línia d'evacuació, l'espècie que major taxa d'encreuament va presentar va ser el voltor comú (Gyps fulvus) amb una taxa de 64.41 aus/hora per a Nevera II, valor màxim. Les espècies amb majors taxes globals d'encreuament per al conjunt de parcs eòlics i línia d'evacuació són el xoriguer, amb un valor màxim de 4.73 aus/hora i l'àguila serpera (Circaetus gallicus), amb 1.61 aus/hora.  
  
Cal destacar les freqüències d'encreuament obtingudes per a espècies singulars com l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) i l'àguila reial (Aquila chrysaetos), amb valors que es consideren baixos, 0,28 i 0,49 aus/hora, respectivament.  
Cal destacar també per presentar un alt grau de protecció (vulnerable, en el catàleg valencià, en el llibre roig de les aus d'Espanya i en el catàleg nacional) l'arpellot cendrós (Circus pygargus), amb un valor màxim de taxa d'encreuament de 0,81 aus/hora.  
Es van observar diferències significatives en el nombre d'aus que creuen entre diferents grups d'altures, i els encreuaments entre 50-120 m (considerada com a altura de risc) són els més freqüents degut en general al gran nombre de rapaces presents en la zona, i en particular als encreuaments de voltor comú (Gyps fulvus).  
Per a totes les espècies considerades, els aerogeneradors que van registrar un nombre més gran d'encreuaments van ser NI.13 i NI.01 en el PE de Nevera I, amb 99 i 93 aus, respectivament; en el PE de Nevera II, els aerogeneradors NII.01 i NII.11, amb 91 i 44 aus, respectivament; en el PE de Nevera III, els aerogeneradors NIII.11 i NIII.01, amb 51 i 48 aus, respectivament; finalment, en el PE de Pedrafita, els aerogeneradors que van registrar el nombre més gran d'encreuaments van ser PF.07 i PF.03, amb 47 i 34 aus, respectivament.  
En el cas particular del voltor comú (Gyps fulvus), els aerogeneradors que van registrar un nombre més gran d'encreuaments van ser NI.13 i NI.01 en el PE de Nevera I, amb de 90 i 67 aus, respectivament; en el PE de Nevera II, els aerogeneradors NII.01 i NII.11, amb 79 i 40 aus, respectivament; en el PE de Nevera III, els aerogeneradors NIII.01 i NIII.06, amb 38 i 23 aus, respectivament; finalment, en el PE de Pedrafita, els aerogeneradors que van registrar nombre més gran d'encreuaments van ser PF.13 i PF.11, amb 27 i 11 aus, respectivament.  
4. Migració  
Una conclusió important consisteix en l'escassa rellevància que ha representat la zona eòlica 4 per a la migració d'aus rapaces durant el període d'estudi considerat, ja que a penes es van registrar uns pocs exemplars d'algunes espècies. Això fa que el balanç global de registres migratoris per a la zona eòlica 4 siga molt poc significatiu.  
  
Durant el període migratori s'han comptabilitzat en migració activa un total de 94 individus de 5 espècies diferents. L'espècie més abundant en migració va ser l'esparver (Accipiter nisus), amb 6 exemplars, seguida del milà negre (Milvus migrans), amb 4 individus. La resta d'espècies amb registres migratoris van ser el falcó cama-roig (Falco vespertinus), amb 3 individus; la grua (Grus grus), amb 2 individus; i amb 1 individu, el pilot (Pernis apivorus), el falconet (Falco subbuteo) i l'arpella de marjal (Circus aeruginosus). L'escàs nombre de registres obtinguts durant el període migratori no permet extraure conclusions sobre espècies amb majors freqüències d'encreuament o punts conflictius per al pas d'aquestes.  
  
Del total d'individus d'aus rapaces en migració activa (N=11), el 45,45 % (N=5) va creuar a altura de vol 3, mentre que percentatges semblants del 27,27 % (N=3) van creuar a altura de vol 1 i 2 (altura de risc).  
  
5. Valoració d'afectacions  
Per al voltor comú (Gyps fulvus) es preveu una afectació alta sobre el territori de cria localitzat als voltants del PE de Pedrafita (voltor comú 01). D'altra banda, l'afectació sobre les àrees de campeig es preveu molt alta com a conseqüència de l'elevat nombre d'encreuaments registrats en tota la zona eòlica.  
Per a la miloca (Neophron percnopterus) es preveu una afectació molt alta sobre el territori de cria localitzat en el PE de Pedrafita (miloca 01), com a conseqüència de la pròxima ubicació d'un niu a l'alineació JN.86-ZG.52 del parc.  
D'altra banda, l'afectació sobre les àrees de campeig es preveu molt alta en Pedrafita i alta en Nevera II com a conseqüència de l'encreuament de les alineacions d'aerogeneradors per part d'individus d'aquesta espècie.  
Per a l'arpellot cendrós (Circus pygargus) es preveu una afectació molt alta sobre els territoris de cria i àrees de campeig en el PE de Pedrafita i en el traçat de la instal·lació elèctrica. D'altra banda, l'afectació sobre les àrees de campeig es preveu alta en Nevera I i Nevera III com a conseqüència de l'encreuament de les alineacions d'aerogeneradors per part d'individus d'aquesta espècie.  
Per al falcó pelegrí (Falco peregrinus) es preveu una afectació molt alta sobre el territori de cria localitzat en el PE de Nevera III (falcó pelegrí 02), com a conseqüència de la pròxima ubicació d'un niu a l'alineació HITT.64-TSKV.78 del parc, mentre que l'afectació és alta per al territori de cria localitzat en el PE de Pedrafita pròxim a l'alineació PF.14-PF25.  
Per a l'àguila reial (Aquila chrysaetos) es preveu una afectació molt alta sobre l'àrea de campeig i territori de cria localitzat en el PE de Nevera III (àguila reial 01) pròxim a l'alineació SBDA.28-ZKYR.87.  
Per a l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) es preveu una afectació mitjana sobre les àrees de campeig en el PE de Nevera I i mitjana sobre les àrees de campeig i territori de nidificació (àguila de panxa blanca 01) localitzat en l'àrea d'influència del traçat de la instal·lació elèctrica.  
A pesar de no tractar-se d'una rapaç, cal destacar una altra espècie que posseeix una afectació de grau alt sobre les seues àrees de campeig en els quatre parcs i la instal·lació com és el corb (Corvus corax).  
Finalment, es preveu una afectació de grau mitjà sobre les àrees de campeig per a l'àguila serpera (Circaetus gallicus) i el xoriguer (Falco tinnunculus) en tots els parcs eòlics i la instal·lació; l'esparver vulgar (Accipiter nisus) en Nevera II; i la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax) en Nevera III.  
Es detecten afectacions considerades baixes o molt baixes en el pas migratori de diverses espècies com ara l'esparver vulgar (Accipiter nisus), el milà negre (Milvus migrans) i l'arpella de marjal (Circus aeruginosus), entre altres.  
A fi de disminuir l'impacte sobre l'avifauna dels parcs eòlics de la zona 4, així com de la instal·lació elèctrica d'evacuació, s'aconsellen una sèrie de mesures correctores. Durant la fase de construcció, aquestes mesures es refereixen al període adequat per a l'execució de l'obra, al seguiment ambiental de les obres quant a la seua afectació sobre l'avifauna i al control de la nidificació de les espècies de major interés.  
  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de gener de 2002, amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia, de la Conselleria d'Innovació i Competitivitat, de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, compost per 7 toms, sobre el qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002.  
El 5 de novembre de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia, de la Conselleria d'Innovació i Competitivitat, remet 6 toms corresponents a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 4.  
El 10 de desembre de 2003, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, remet 4 informes d'afectació de camins ramaders corresponents als avantprojectes dels parcs Pedrafita; Nevera I, Nevera II i Nevera III.  
El 27 de gener de 2006 es remet a l'Àrea d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, el protocol per a la realització dels estudis l'avifauna preoperacional i postoperacional en els parcs eòlics.  
L'11 d'abril de 2006 l'Àrea d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, remet una còpia del pla especial, la Resolució, del conseller d'Infraestructures i Transport, de 7 d'abril de 2006, relativa a la seua aprovació provisional i l'informe tècnic sobre les al·legacions o suggeriment de particulars i modificacions introduïdes en el pla especial.  
El 19 de juny de 2006 el Servei Territorial d'Energia remet documentació administrativa (còpia de les publicacions de la resolució de sotmetiment a informació pública conjunta i còpia de les al·legacions presentades) i de la resta de la documentació tècnica de la zona 4, és a dir, del pla energètic (avantprojectes de parcs eòlics) i de l'estudi d'impacte ambiental.  
El 25 d'octubre de 2006 es rep l'informe de l'Àrea de Recursos Forestals sobre l'informe genèric de mesures de prevenció d'incendis forestals en els parcs eòlics.  
Els dies 14 i 29 de maig de 2007 es reben de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València còpia de l'escrit de Víctor M. Olmos de León en representació de la plataforma per al desenvolupament eòlic sostenible en què presenta al·legacions a les zones eòliques pendents d'autorització entre les quals es trobava la zona 4.   
El 20 de desembre de 2007 se sol·licita al promotor l'ampliació de l'estudi d'estudi d'impacte ambiental quant a l'afectació a l'avifauna, i es requereix concretament l'aportació de l'estudi d'avifauna preoperacional de la totalitat de les zones aptes de la zona 4 del pla eòlic en la zona 4 elaborat d'acord amb el protocol comunicat al gener de 2006. El 7 de gener de 2008 es va traslladar a la Direcció General d'Energia la sol·licitud efectuada al promotor sobre l'estudi preoperacional d'avifauna.  
  
El 16 de juny de 2008, el gabinet del conseller de Medi Ambient va traslladar a la Direcció General del Medi Natural l'escrit remés pel representant de la Fundació Bancaixa en relació amb les infraestructures eòliques de la zona 4.  
El 13 de març de 2009 Enerfín, Sociedad de Energía, SA, va comunicar la transmissió, d'acord amb la Resolució de 30 de març de 2007, del conseller d'Infraestructures i Transportes, a favor de la dita societat dels drets de la zona 4 que tenia Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe-Enerfín per la Resolució de 25 de febrer de 2003, del conseller d'Indústria, Comerç i Energia. S'adjuntava a l'escrit l'estudi preoperacional d'avifauna anual realitzat en el període desembre de 2007-desembre de 2008 com a contestació a la sol·licitud efectuada d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental de la zona 4.  
El 23 de març de 2009 se sol·licita còpia en format digital de la documentació a avaluar (estudi preoperacional d'avifauna, pla especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental a fi de facilitar les consultes a les administracions afectades.  
El 25 de març de 2009 es va rebre documentació en suport digital únicament i exclusivament de la documentació ambiental (estudi d'impacte ambiental i estudi preoperacional d'avifauna) i es fan les consultes a les administracions afectades següents:  
- El 15 d'abril de 2009 al Servei de Biodiversitat.  
- El 5 de maig de 2009 es van tramitar les consultes a la Direcció General de Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura i Esport, i als ajuntaments de Canet lo Roig, Catí, Tírig, Ares del Maestrat, Albocàsser, les Coves de Vinromà, la Salzadella, Morella, Xert, Sant Mateu, Cervera del Maestre i Alcalà de Xivert.  
- El 8 de maig de 2009 es va remetre consulta a l'Àrea d'Espais Naturals.  
El 2 de juny de 2009 de va rebre informe de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert.  
El 14 de juliol i 29 de setembre de 2009 es van rebre informes de l'Àrea d'Espais Naturals corresponents als serveis d'Ordenació Sostenible del Medi i Biodiversitat respectivament.  
El 23 de novembre de 2009 es comuniquen al promotor les deficiències detectades en l'estudi preoperacional d'avifauna, posada de manifest en l'informe del Servei de Biodiversitat i s'adverteix de la insuficiència de les dades aportades per a una correcta valoració tant de la solució de desenvolupament adoptada com de possibles alternatives.  
El 14 de gener i 20 de setembre de 2010 es va reiterar la consulta a la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
El 8 de novembre de 2010 i el 8 de febrer de 2011 es van rebre informes de la Direcció de Patrimoni sobre una proposta de desenvolupament diferent de la tramitada, per la qual cosa el 29 de juny de 2011 va reiterar l'informe sobre la proposta objecte d'avaluació i es va rebre l'esmentat informe el 19 de juliol de 2011.  
El 10 d'octubre de 2011 la societat Enerfín Sociedad de Energía, SL, sol·licita la còpia dels informes emesos pels diferents organismes afectats.  
  
Modificacions al projecte introduïdes en l'aprovació provisional del pla especial de la zona 4 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
  
Modificacions plantejades pel promotor:  
El promotor proposa en el pla especial de la zona 4, en virtut del procediment establit en els articles 18.2 i 19.2 de la normativa del pla eòlic, la modificació del límit occidental de la zona 4 i la justifica en els estudis detallats realitzats dins dels instruments de desplegament i d'execució del PECV i en particular dins del pla d'ordenació i de l'estudi d'impacte ambiental.  
Modificacions i rectificacions proposades per la Direcció General d'Energia.  
Es refereix al pla especial de la zona 4 en el seu conjunt i concretament per a la part de documents amb eficàcia normativa, normes urbanístiques. Es proposa nova redacció per als articles: 3, 4, 5, 6, 13 i 15 amb el fi d'eliminar normes urbanístiques i interpretacions que excedeixen allò que s'ha indicat en les normes del pla eòlic així com l'adaptació a la Resolució, del conseller de Territori i Habitatge, de 19 d'octubre de 2004, pel qual es va modificar l'article 25 de les normes del pla eòlic.  
  
  
Resum de les al·legacions presentades durant el procés d'informació pública.  
La informació pública del pla especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental de la zona 4, d'acord amb la resolució d'aprovació provisional, es va efectuar per mitjà d'anunci publicat en el DOGV número 4634, de 20 de novembre de 2003, en el BOP de Castelló número 144, de 27 de novembre de 2003, i en el diari Mediterráneo del dia 30 de novembre de 2003, registrant-se en el període establit es van presentar 67 escrits entre al·legacions de particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general i dictàmens d'ajuntaments, i són de caràcter ambiental parcialment o totalment.  
Un total de 50 escrits són al·legacions amb caràcter, parcialment o totalment, ambiental presentades fonamentalment per particulars i associacions i per alguns ajuntaments. Versen sobre l'elevada qualitat ambiental, paisatgista i patrimonial dels enclavaments en què es projecten els parcs eòlics de Nevera I, Nevera II i Nevera III, amb especial èmfasi en els impactes generats per l'accés al parc Nevera III que discorre pel Barranc dels Horts-Mas Vell, paratge forestal que té un valor monumental, ecològic i científic elevat.  
També s'al·lega reiteradament sobre la ubicació dels parcs Nevera I, Nevera II i Nevera III en zones no aptes corresponents al corredor ecològic entre les ZEPA de la Tinença de Benifassà i de Penyagolosa.  
  
S'apunten a més múltiples deficiències en l'estudi d'impacte ambiental: en l'inventari ambiental (fonamentalment en la descripció i valoració de la vegetació, de la fauna, del paisatge, del patrimoni cultural), en l'examen d'alternatives, en la incompatibilitat amb l'activitat ramadera extensiva i semiintensiva, amb l'ús forestal amb les activitats recreatives que es practiquen en la zona, amb camins i/o elements ramaders classificats, amb el turisme rural, amb els objectius i els valors que han motivat la declaració de Parc Cultural Valltorta Gassulla.  
  
  
Informes sectorials  
1. Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
Remet informes sobre afectació a camins ramaders dels quatre parcs projectats en la zona 4 (es corresponen amb els escrits 17 a 20 de l'informe tècnic adjunt a la resolució d'aprovació provisional del pla especial). En tots els informes s'adverteix que qualsevol actuació que es pretenga realitzar sobre un camí ramader està subjecta a la normativa que els regula i a l'obtenció amb caràcter previ de les autoritzacions pertinents de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
a) Parc eòlic de Pedrafita.  
Que els aspectes relatius a camins ramaders més destacables que es desprenen de la separata de l'avantprojecte del parc eòlic Pedrafita zona 4 i de les investigacions pròpies són:  
- Descansador VIII de la Mola de la Llacunassa entre Catí i Albocàsser.  
S'omet en l'avantprojecte l'existència d'aquest descansador de 45.000 metres quadrats. En aquest descansador hi ha projectades diferents actuacions que, si es duen a terme suposaran ocupacions permanents i temporals d'aquest bé de domini públic, a saber:  
Ubicació dels aerogeneradors núm. 1 i núm. 2 projectats en aquest parc.  
Construcció d'un camí nou d'accés al parc eòlic.  
Construcció d'una rasa per a l'evacuació d'energia i cablejat.  
- Camí ramader: carrerada del Cap de Terme, a Catí i Albocàsser.  
L'amplària d'aquest camí ramader és variable entre 20 i 37,5 metres i s'adapta als obstacles del terreny.  
Aquest camí es veu afectat per diversos encreuaments i trams coincidents amb un camí de nova construcció i amb la rasa d'evacuació d'energia i cablejat.  
L'afectació consistirà en la construcció del camí i la rasa i en el pas dels camions i de la maquinària a la zona d'obres del parc eòlic de Pedrafita.  
Els aerogeneradors 3, 4, 14, 16, 17, 18, 21, 22 i 23 es projecten molt pròxims a aquest camí ramader o fins i tot ocupant una part d'aquesta. S'han d'evitar aquestes afectacions perquè suposarien una afectació permanent d'aquest camí ramader amb el perjuí consegüent per als usos tradicionals i complementaris reflectits en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
- Camí ramader núm. 19; carrerada de la Font del Mas de Brusca, a Catí.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 27 metres i s'adapta als obstacles del terreny.  
L'afectació consistirà en l'encreuament d'aquest camí ramader per un camí de nova construcció prop de l'aerogenerador núm. 3 projectat, així com el pas de camions i maquinària a la zona d'obres del parc eòlic de Pedrafita.  
També creuarà aquest camí ramader en aquest mateix lloc una rasa pel que aquesta rasa una vegada finalitzada no alterarà les funcions d'aquesta.  
L'aerogenerador núm. 3 projectat està pròxim a aquest camí ramader. La ubicació definitiva no ha d'afectar aquest camí ramader ja que açò suposaria una ocupació permanent.  
- Camí ramader 37 carrerada del Maset de Safondo, a Albocàsser.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 10 metres, i s'adapta als obstacles del terreny.  
És creuada pel camí d'accés d'una nova construcció i rasa per a l'evacuació i cablejat al terme municipal d'Albocàsser.  
  
- Camí ramader 34: carrerada del Mas de l'Ombrieta a Catí.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 15 metres i s'adapta als obstacles del terreny.  
És creuada en dos ocasions pel camí de l'accés de nova construcció que donarà servei al parc eòlic de Pedrafita. El primer encreuament a 300 metres de l'aerogenerador núm. 25 projectat direcció nord nord-oest i el segon a l'altura del Mas de l'Ombrieta. Ambdós encreuaments al terme municipal de Catí.  
- Camí ramader 8: carrerada del Mas de Segarra a Catí.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és variable entre 25 i 10 metres i s'adapta als obstacles del terreny.  
Hi ha un tram de camí existent que serà coincident amb aquest camí ramader al llarg d'uns 120 metres aproximadament molt prop del Descansador del Comú de l'Ombria.  
b) Parc eòlic Nevera II.  
- Camí ramader 15: carrerada del Barranc de la Canaleta a Catí.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és variable entre 40 i 8 metres.  
L'afectació consistirà en l'encreuament d'aquest camí ramader per una camí de nova construcció entre els aerogeneradors núm. 3 i núm. 4 projectats. Així com el pas dels camions i maquinària a la zona d'obres del parc eòlic de la Nevera fase II.  
També creuarà aquest camí ramader en aquest mateix lloc i una rasa per a l'evacuació d'energia i cables. Serà imprescindible adoptar les mesures necessàries perquè aquesta rasa una vegada finalitzades no altere les funcions d'aquesta.  
La circulació i el pas de camions i maquinària a la zona d'obres del parc eòlic de la Nevera en fase II són considerats com a afectacions temporals. També es considera afectació temporal la construcció i finalització de la rasa per tot això l'empresa adjudicatària haurà de sol·licitar la pertinent ocupació temporal davant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
c) Parc eòlic Nevera III.  
- Camí ramader 15: carrerada de la Font del Barranc dels Horts a Ares del Maestrat.  
Adaptant-se als obstacles del terreny el camí que s'utilitzarà per a accedir al parc ja existeix, aquest creua i coincideix en dos trams amb aquest camí ramader al llarg de 60 i 25 metres.  
Aproximadament. L'afectació consistirà previsiblement en la millora del camí i en el pas de camions i màquines a la zona d'obres del parc eòlic de la Nevera fase III.  
- Camí ramader núm. 4: carrerada de la Forest d'Orenga a Ares del Maestrat.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és variable entre 22 i 12 metres i s'adapta als obstacles del terreny.  
El camí que s'utilitzarà per a accedir al parc ja existeix i creua aquest camí ramader en dos ocasions entre els aerogeneradors núm. 9 i núm. 10 projectats i a l'altura del núm. 7.  
L'afectació consistirà previsiblement en la millora del camí existent i en el pas dels camions i màquines a la zona d'obres del parc eòlic de la Nevera fase III.  
- Camí ramader núm. 23: carrerassa de la forest Blanca a la Buitrera a Ares del Maestrat.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 18 metres i s'adapta als obstacles del terreny.  
L'aerogenerador núm. 5 d'aquest parc eòlic està projectat molt prop d'aquest camí ramader. L'empresa adjudicatària haurà de consultar i demanar autorització oportuna a la Conselleria de Territori i Habitatge per a realitzar la ubicació definitiva d'aquest aerogenerador a fi d'evitar una ocupació permanent d'aquest camí ramader.  
- Camí ramader 19: carrerassa de la Belladona a Ares del Maestrat.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 12 metres i s'adapta als obstacles del terreny.  
L'afectació consistirà en l'encreuament d'aquest camí ramader per un camí de nova construcció entre els aerogeneradors núm. 15 i núm. 16 projectats així com el pas dels camions i de les màquines a la zona d'obres del parc eòlic de la Nevera fase III.  
També creuarà aquest camí ramader en aquest mateix lloc una rasa de 1,35 metres de profunditat i 0,80 metres d'amplària per a l'evacuació d'energia i cables, serà imprescindible adoptar les mesures necessàries perquè aquesta rasa una vegada finalitzada no altere les funcions d'aquesta.  
d) Parc eòlic Nevera I.  
- Camí ramader 1: carrerassa de l'Empriu a Ares del Maestrat, Morella i Catí.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 75 metres.  
Aquest camí ramader discorre pels termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella i Catí en tots tres es produiran afectacions.  
El camí que s'utilitzarà per a accedir al parc ja existeix i creua i coincideix diverses vegades amb aquest camí ramader al llarg de 4.200 metres aproximadament. L'afectació consistirà previsiblement en la millora del camí existent i en el pas dels camions i màquina a la zona d'obres del parc eòlic de la Nevera fase I.  
- Camí ramader 7: carrerassa de la vall a Catí.  
L'amplària legal d'aquest camí ramader és variable entre 8 i 20 metres.  
El camí que s'utilitzarà per a accedir al parc ja existeix i creua aquest camí ramader a uns 200 metres, direcció sud de la divisòria dels termes municipals d'Ares, Morella i Catí. L'afectació consistirà previsiblement en la millora del camí existent i en el pas dels camions i màquina d'obres del parc eòlic de la Nevera fase I.  
  
2. Servei de Prevenció d'Incendis Forestals.  
2.1. Informe de 17 de juny de 2008.  
Dins del projecte d'execució de les instal·lacions eòliques es poden diferenciar dos tipus d'impacte en funció principalment de les fases de construcció i posteriorment de les fases d'explotació durant el període de vigència, per tant analitzarem els aspectes que afecten la prevenció i extinció d'incendis forestals en cada una de les fases.  
  
Possibles impactes negatius.  
Els possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
- Impactes en la fase d'execució.  
- Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació.  
Els possibles impactes, propis de la fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les adequades mesures de prevenció, així com en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogeneradors en els cims alts de les muntanyes ocasiona impactes negatius, tant en les labors de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
  
Amb caràcter general aquests impactes podrien concretar-se en:  
- Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
- Es limita la utilització de mitjans aeris en labors d'extinció en els parcs eòlics i en el seu entorn immediat. Aquesta limitació es va poder concretar en la disminució de la utilitat dels depòsits d'aigua per a presa d'helicòpters situats als voltants dels parcs, així com en la dràstica disminució de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció als voltants dels aerogeneradors.  
Respecte al segon punt, és necessari ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta en gran manera en els mitjans aeris, per la qual cosa, en aquells llocs amb limitacions d'ús, es fa necessari reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treball es considera peça clau.  
  
- Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diferents zones de treball, i en lloc visible, es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del pla especial davant del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment es mantindran en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, al tractar-se d'obstacles de gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Pel que les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans terrestres, de tal manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així en els parcs:  
  
- S'evitarà la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.  
  
- Es reforçarà la vigilància en la zona d'influència, bé per mitjà de sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o per mitjà de patrulles de vigilància. S'evitarà la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de depòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
- Es primarà la concentració d'aerogeneradors, i s'evitaran dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.  
- Es disposarà d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i la localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors disposaran, en el cas de no estar executades, d'àrees contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs de suport tindran amb caràcter general una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. La dita amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dos bandes laterals a l'anterior en què es practicarà un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació de l'arbratge, i finalment dos bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i, si és el cas, adevesar i podar l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25 %. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, adevesar l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20 %. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantindre's periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.  
- En cada un dels parcs d'aerogeneradors a raó de cada un quilòmetre s'habilitaran zones desbrossades faltades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors es mantindrien en bon estat de conservació, i es permetrà la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les seues cunetes es mantindran netes de vegetació.  
  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs s'instal·laran un sistema de proveïment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen ubicats a una distància no superior a 200 metres entre aquests i que el sistema de proveïment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius al mateix temps amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. L'anterior implica una reserva d'aigua com a mínim de 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'efectuarà sota els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que garantisca al màxim el seu funcionament. Així mateix en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, i es mantindran els mínims exigits. Atés que no és descarten les gelades en zones de muntanyes, els hidrants seran del tipus columna seca.  
- Una alternativa als hidrants referits en el punt anterior podrà ser una xarxa de depòsits soterrats o semisoterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotats de sistema de càrrega ràpida d'autobombes. I amb una capacitat total equivalent del conjunt dels depòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els depòsits es repartiran amb una certa homogeneïtat al llarg dels camins a una distància entre aquests compresa entre els 300 i 500 metres. Així mateix en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua i es mantindran els mínims exigits.  
  
- Encara que no resulta imprescindible es pot millorar la instal·lació anterior i disposar cada quilòmetre com a mínim d'un armari equipat amb mànegues i llances així com una reserva de retardant del tipus escumògens.  
- Totes les mesures preventives referides, hauran d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
  
Sistema d'evacuació  
Respecte al sistema d'evacuació i pel que fa al seu traçat, aquest s'haurà de realitzar-se preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a evitar d'aquesta manera, en la mesura que es puga, l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
En el cas que per motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació hagen de passar per terrenys forestals s'haurà de complir tant el reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de la instal·lació, així com en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres, el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o voltants. Així mateix hauran de complir allò que s'ha estipulat en l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
«Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantindre netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas d'instal·lacions elèctriques de provada seguretat la Conselleria podrà establir unes altres mesures preventives alternatives».  
A aquest efecte es poden definir com a línies de provada seguretat aquelles línies que compleixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i falta d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta d'un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el 112 (telèfon d'emergència) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a la seua posterior gestió.  
d) No es permetran reenganxaments automàtics quan la línia ha sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal.  
e) El compliment d'aquestes característiques que asseguren una protecció especialment segura estarà garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.  
La utilització de proteccions especials que conferisquen a la línia característiques de provada seguretat, tal com s'arrepleguen en el paràgraf anterior, permetrà que aquestes estiguen exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantindre neta l'amplària del carrer, així com delimitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
2.2. Informe de 29 de maig de 2009.  
Informe relatiu al concepte de provada seguretat en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics.  
Vist l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, que estableix que, en el cas d'instal·lacions elèctriques de provada seguretat, la Conselleria de Medi Ambient podrà establir altres mesures alternatives.  
Considerant que la Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 30 de gener de 2009, ha remés a la Secretaria General Administrativa per a la seua tramitació un projecte de decret pel qual es modifica l'article 153 del reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la instrucció tècnica per al maneig de la vegetació en la zona de protecció de les línies aèries de distribució i transport d'energia elèctrica amb conductors nu al seu pas per terrenys forestals IT-MVLAT, en el qual s'arreplega: «No obstant això, en aquelles línies que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, eines i aïlladors, de les arreplegades en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que pogueren derivar-se de la ruptura o caiguda a terra dels conductors, és a dir, no serà necessari actuar sobre la vegetació del carrer no afectada per les restriccions derivades de la distància de seguretat davant de descàrregues disruptives entre conductors i vegetació.»  
  
A la vista de l'anterior, aquest servei entén que seria oportú modificar el concepte de provada seguretat, incorporat en els informes elaborats amb anterioritat sobre línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics, pel següent: Als efectes del que preveu l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, es consideraran línies elèctriques de provada seguretat aquelles que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, eines i aïlladors, de les arreplegades en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, aprovada pel Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09.  
  
  
3. Ordenació sostenible del medi.  
Documentació presentada. Estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona IV. Estudi d'avifauna preoperacional, capes d'infraestructures eòliques.  
I. Antecedents. El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental està tramitant l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al Pla especial de la zona eòlica 4. Es remet a aquest servei la documentació anteriorment citada.  
II. Descripció del projecte i afectació a la Xarxa Natura 2000. L'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, estableix per a la zona 4 una potència de referència de 75 MW (valor orientatiu de la potència a instal·lar en la zona) i un nombre màxim d'aerogeneradors de 120.  
  
(...) Els termes municipals afectats per la zona 4 són Rossell, Canet lo Roig, Xert, Catí, Tírig, Sant Mateu, la Salzadella, Albocàsser, Ares del Maestrat, Alcalà de Xivert, les Coves de Vinromà i Santa Magdalena de Pulpis, en total la zona 4 inclou 4 parcs eòlics (Pedrafita, Nevera I, Nevera II i Nevera III) dels quals els citats a continuació afecten territorialment els següents espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000:  
  
- PE Nevera I. Lloc d'importància comunitària, LIC, l'Alt Maestrat, també presenta alguns aerogeneradors en el límit de la zona d'especial conservació per a les aus ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana.  
- PE Nevera II: parcialment afecta el lloc d'importància comunitària LIC l'Alt Maestrat, i està en el límit de la ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana.  
- PE Nevera III: lloc d'importància comunitària LIC l'Alt Maestrat i Zona d'Especial Conservació per a les Aus ZEPA, l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana.  
Els aerogeneradors presenten una potència unitària de 2.000 KW que suma una potència total de 166 MW i supera en 91 MW la potència de referència.  
Es preveu la construcció de 3 subestacions transformadores de 132/12 kV, que s'encarregaran d'elevar a 132 kV tota l'energia de la zona eòlica 4.  
A part dels elements anteriors, els parcs eòlics integren altres elements susceptibles de generar impactes i que en termes generals són:  
  
- Sabates per a l'ancoratge dels aerogeneradors.  
- Camins.  
- Instal·lació elèctrica.  
- Rases.  
Factors ambientals rellevants del LIC l'Alt Maestrat (ES 5223002). El lloc d'importància comunitària l'Alt Maestrat es caracteritza per constituir una àrea muntanyosa de gran qualitat paisatgística en què destaquen els nombrosos barrancs en què, en boscos mixtos, troben refugi espècies singulars en el mediterrani pròpies de la regió eurosiberiana.  
  
Alternant amb els barrancs, destaquen els erms amb savines pròpies de les altes muntanyes del Maestrat. A més es localitzen en l'interior dos refugis importants per a rates penades. Els hàbitats d'interés comunitari i/o prioritari que estan en la zona d'estudi d'acord amb la nostra cartografia temàtica són els següents:  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210), format per matolls oberts dominats per espècies del gènere Juniperus, resultants de la degradació de boscos climàcics o que actuen com a comunitats permanents en substrats o condicions desfavorables.  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340) format per boscos esclerofil·les mediterranis dominats per la carrasca (Quercus rotundifolia), en clima continental i més o menys sec.  
- Quant a les espècies es destaca la presència d'àguila serpera (Circaetus gallicus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), voltor comú (Gyps fulvus) i falcó pelegrí (Falco peregrinus).  
Respecte a la zona especial per a la conservació de les aus l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana es caracteritza per albergar poblacions nidificants de 22 espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE. No obstant això, la zona és d'especial importància per a la conservació de les rapaces rupícoles. Alberga el 61,5 % dels efectius regionals de voltor comú i el 46,6 % de la població de miloca. Posseeix fins a nou territoris diferents d'àguila reial i dos d'àguila de panxa blanca a més de poblacions importants de falcó pelegrí i duc. També és notable la presència en aquests hàbitats rupícoles de còlit negre i gralla de bec roig.  
  
L'elevada cobertura de boscos afavoreix la presència de nombroses parelles d'àguila serpera i d'àguila calçada. També nidifiquen algunes parelles de milà negre.  
En el límit sud-est de la ZEPA (termes municipals de Catí, Albocàsser, Ares del Maestrat i Culla) hi ha tres àrees de matoll mediterrani d'importància per a la nidificació de l'arpellot cendrós que alberga el 14,4 % dels efectius regionals de l'espècie.  
III. Anàlisi de l'afectació a espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000. Tal com s'ha mencionat en els apartats anteriors, l'article 29 de l'Acord de 26 de juny de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, estableix per a la zona 4 una potència de referència de 75 MW. En aquest sentit la potència finalment proposada pel promotor és de 166 MW, i supera àmpliament l'establida per l'esmentat Acord de 26 de juliol, exactament en 91 MW.  
  
Del conjunt dels 4 parcs eòlics de la zona 4, únicament el de Pedrafita amb 50 MW no afecta territorialment cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, quant a la resta afecten totalment o parcialment el LIC i la ZEPA citat anteriorment (?).  
Els dits parcs Nevera I, Nevera II i Nevera III presenten en conjunt una potència de 106 MW.  
No obstant això, aquesta anàlisi es realitzarà per a la potència proposada pel promotor considerant allò que s'ha exposat anteriorment per a les conclusions finals.  
  
Estudi d'alternatives. Selecció d'emplaçaments  
La selecció d'alternatives es va abordar per mitjà d'una anàlisi d'aquestes des de dos punts de vista: viabilitat tecnicoeconòmica i impacte ambiental.  
Primerament i a partir de les dades obtingudes en la campanya de mesurament que el promotor ha realitzat, es va elaborar un estudi del potencial eòlic per a la totalitat de la zona 4, a fi de determinar quins emplaçaments presentaven un nivell de recurs i unes característiques del terreny adequades per a l'explotació eòlica.  
Així doncs després d'avaluar les condicions del vent i a fi d'optimitzar l'aprofitament eòlic de la totalitat de la zona 4 es va dur a terme una primera selecció d'emplaçaments tenint en compte fonamentalment les seues característiques orogràfiques.  
Des del punt de vista ambiental per a la selecció de les alternatives de menor impacte es van analitzar els paràmetres següents:  
- Vegetació: formacions vegetals afectades en cada alternativa d'implantació.  
- Avifauna: espècies d'interés que es poden veure afectades.  
- Espais d'interés ambiental.  
- Sistema territorial i altres activitats: afectació al planejament urbanístic forests catalogades o altres elements del sistema territorial i afectació a altres activitats.  
- Patrimoni cultural: existència d'elements arqueològics, etnològics, o paleontològics d'importància.  
- Necessitat d'infraestructura associada: possibilitat de concentrar al màxim les actuacions i evitar la dispersió d'impactes.  
En aquest sentit, en la informació aportada, s'han descartat emplaçaments que per motius de rendibilitat no es considerava oportú instal·lar un parc eòlic, com és el cas dels parcs de la Mola de Xert, Catí i Puig Cabrer.  
Selecció d'aerogeneradors.  
Els aerogeneradors a instal·lar en els parcs eòlics de la zona 4 seran marca Enercon amb una potència nominal de 2.000 KW.  
L'aerogenerador tindrà un diàmetre de pala de 70 m, amb una alçària de boixa de 65 m. Seran del tipus tripala, rotor horitzontal i orientació a sobrevent amb control de pas de pala i velocitat variable.  
  
Anàlisi de l'afectació.  
L'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article 21 que no es consideren aptes per a ser suport d'instal·lacions eòliques aquelles que figuren com a espais catalogats com a ZEPA en aquest sentit l'Acord de 26 de juliol de 2001, no permet la implantació del parc eòlic Nevera III a l'ubicar-se en la seua totalitat en l'àmbit de la ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, El Turmell i Vallivana.  
  
Sobre la base de l'anterior la resta de parcs eòlics (Nevera I i Nevera II) s'assenten en el límit de la citada ZEPA, així com parcialment sobre el LIC l'Alt Maestrat (Nevera I) en aquest sentit els esmentats parcs poden afectar tant directament com indirectament els següents hàbitats d'interés comunitari i/o espècies prioritàries  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210).  
Respecte a l'avifauna associada als dits hàbitats i presents a la zona d'acord amb la base cartogràfica d'aquesta conselleria (resolució 10x10) es destaquen les següents:  
- Arpellot cendrós (Circus pygargus).  
- Àguila reial (Aquila chrysaetos).  
- Àguila calçada (Hieraaetus pennatus).  
- Duc (Bubo bubo).  
Per un altre costat l'estudi d'avifauna presentat pel promotor ha detectat un total de 107 espècies d'aus en els censos i en les prospeccions realitzats en les alineacions i àrea d'influència de la zona eòlica 4. El grup d'espècies de major interés el constitueix la comunitat d'aus rapaces integrada pel voltor comú (Gyps fulvus), la miloca (Neophron pernopterus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), el milà negre (Milvus migrans), l'arpella de marjal (Circus aeroginosus), l'arpella pàl·lida (Circus cyaneus), l'arpellot cendrós (Circus pygargus), l'aligot (Buteo buteo), el pilot (Pernis apivorus), l'esparver vulgar (Accipiter nissus), l'astor (Accipiter gentilis), el xoriguer (Falco tinnunculus), el falcó cama-roig (Falco vespertinus), el falconet (Falco subbuteo) i el falcó pelegrí (Falco peregrinus).  
  
Es preveuen les afectacions següents en espais pertanyents a Xarxa Natura 2000.  
- Voltor comú (Gyps fulvus) l'afectació sobre les àrees de campeig es preveu molt alta com a conseqüència de l'elevat nombre d'encreuaments registrats en tota la zona eòlica.  
- La miloca (Neophron pernopterus) l'afectació sobre les àrees de campeig es preveu molt alta en Pedrafita i alta en Nevera II com a conseqüència de l'encreuament de les alineacions d'aerogeneradors per part d'individus d'aquesta espècie.  
- Arpellot cendrós (Circus pygargus) es preveu una afectació alta en Nevera I i Nevera III com a conseqüència de l'encreuament de les alienacions per part d'individus d'aquesta espècie.  
- Falcó pelegrí (Falco peregrinus) es preveu una afectació molt alta sobre el territori de cria localitzat en el PE de Nevera III en l'alineació NIII 54-LSQX 66 del parc.  
- Àguila reial (Aquila Chrysaetos) es preveu una afectació molt alta sobre l'àrea de campeig i territori de cria localitzat en el PE de Nevera III (àguila reial 01) pròxim a l'alineació N III 17 a NIII 20.  
- Àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) es preveu una afectació mitjana sobre les àrees de campeig en el PE de Nevera I i mitjana sobre les àrees de campeig i territori de nidificació (àguila de panxa blanca 01) localitzat en l'àrea d'influència del traçat de la instal·lació elèctrica.  
A pesar de no tractar-se d'una rapaç cal destacar una altra espècie que posseeix una afectació de grau alt sobre la seua àrea de campeig en els quatre parcs i la instal·lació com és el corb (Corvus corax).  
Per acabar es preveu una afectació de grau mitjà sobre les àrees de campeig per a l'àguila serpera (Circaetus gallicus) i el xoriguer (Falco tinnunculus) en tots els parcs eòlics i la instal·lació, l'esparver vulgar (Accipiter nissus) en Nevera II i la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax) en Nevera III.  
A fi de disminuir l'impacte sobre l'avifauna dels parcs eòlics de la zona 4, el document presenta una sèrie de mesures correctores. Durant les fase de construcció aquestes mesures es refereixen al període adequat per a l'execució de les obres, al seguiment ambiental de les obres quant a la seua afectació sobre l'avifauna i al control de la nidificació de les espècies de major interés.  
Vistes les característiques anteriors, la zona objecte d'aquest informe presenta una gran riquesa d'avifauna, formada entre altres espècies prioritàries, que d'acord amb la recent Llei 42/2007, de 13 de desembre, de patrimoni natural i biodiversitat seran objecte de mesures de conservació especials quant al seu hàbitat, a fi d'assegurar la seua supervivència i la seua reproducció en la seua àrea de distribució.  
En el seu conjunt el desenvolupament dels diferents parcs eòlics comportarà una afectació directa sobre els diferents hàbitats d'interés comunitari. Així mateix la creació de nous vials i/o l'adaptació dels camins existents a les necessitats que es requereixen per al transport dels aerogeneradors portarà associada una afectació important sobre els hàbitats presents en la zona, així com a la seua fauna associada.  
Respecte a l'avifauna és molt probable l'efecte negatiu de la instal·lació dels parcs eòlics, aquests poden anar des de l'augment del risc de col·lisió amb els aerogeneradors principalment de l'avifauna local, fins a l'abandó de la zona per part d'aquestes tant com a àrea de reproducció, com a zona d'alimentació, i comportaria una disminució de la supervivència i de la reproducció de l'àrea de distribució d'aquestes espècies. Per un altre costat la implantació de la línia d'evacuació incrementarà el risc de col·lisió però també d'electrocució de l'esmentada avifauna.  
  
En visita realitzada a la zona s'ha constatat la presència dels esmentats hàbitats d'interés comunitari. D'altra banda, molts dels camins necessaris per a accedir a la zona necessitaran una ampliació amb la consegüent afectació directa a la vegetació i possible ús posterior de la població i comportaria una degradació.  
Per un altre costat la major part de la xarxa de camins que creuen la zona objecte de l'informe requeriran ampliar la seua amplària per a permetre el transport dels aerogeneradors i es podrà afectar sinèrgicament de manera negativa l'estat de conservació dels hàbitats naturals.  
Respecte a l'afectació d'hàbitats fora de la xarxa natura, d'acord amb la citada Llei 42/2007, els òrgans competents hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament o la contaminació dels esmentats hàbitats en aquest sentit el mateix EIA del parc eòlic de Pedrafita destaca la riquesa d'avifauna present en el lloc.  
  
Conclusions  
1. L'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article 21 que no es consideren aptes per a ser suport d'instal·lacions eòliques aquelles que figuren com a espais catalogats com a ZEPA, en aquest sentit l'Acord de 26 de juliol de 2001, no permet la implantació del parc eòlic Nevera III a l'ubicar-se en la seua totalitat en l'àmbit territorial de la ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana.  
  
2. Per un altre costat respecte als parcs eòlics Nevera I i Nevera II s'assenten en el límit de l'esmentat espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 i poden generar un significatiu impacte ambiental negatiu sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari europeu protegits tant en el LIC l'Alt Maestrat (ES 5223002) com en la ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, principalment quant a l'avifauna del lloc tal com es disposa en l'informe anual d'avifauna.  
  
3. En aquest sentit si es té en compte que el pla eòlic va ser aprovat pel Consell amb naturalesa de pla d'acció territorial de caràcter sectorial (article 1 de les seues normes) mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 31 de juliol de 2001, es pot acceptar que en el projecte concorren raons imperioses d'interés de primer ordre i en conseqüència permetre una certa afectació territorial al LIC sempre que puguen complir-se totes les condicions derivades de l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, el qual incorpora a l'ordenament jurídic espanyol l'article 6 de la Directiva 93/43/CEE del Consell (directives d'hàbitats).  
4. Sobre la base de l'anterior es considera necessari que el promotor en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte del pla especial de la zona eòlica 4 aporte la següent documentació addicional en un únic document d'afectació a Xarxa Natura 2.000.  
  
A) Justificació de l'absència d'alternatives de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la Xarxa Natura 2000.  
B) Justificació per part del pla especial de la zona 4 de la seua adequació al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, atés que l'article 29 de la normativa del pla eòlic assigna per a la zona 4 una potència de referència de 75 MW mentre que el projecte informat preveu 166 MW.  
  
Aquesta desviació es considera irrellevant als efectes i a la incidència directa sobre els sòls i les formacions i espècies vegetals ja que no implica en principi una major ocupació física de terreny però pot ser molt significativa per a l'avifauna ja que les dimensions i el nombre dels aerogeneradors s'incrementen notablement. Aquesta afectació sobre l'avifauna ha de ser adequadament valorada en l'estudi d'impacte ambiental en relació amb les previsions originals del pla eòlic.  
  
En relació amb l'anterior, donada l'esmentada discrepància, pareix adequat que el projecte de pla especial de la zona eòlica 4 continga una justificació de la seua adequació al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana quant a potència instal·lada i nombre d'aerogeneradors. Aquesta justificació pot ser rellevant per a una adequada justificació dels interessos públics de l'actuació als efectes de l'article 45.5 de l'esmentada Llei 42/2007.  
C) Anàlisi específica d'afectació del projecte a la Xarxa Natura 2000 que analitze l'afectació als hàbitats d'interés comunitari presents, però principalment centrat en l'avifauna, donada l'existència d'espècies incloses en l'annex I de la directiva d'hàbitats. La dita anàlisi haurà de considerar l'efecte sinèrgic de tots els parcs eòlics i les infraestructures associades.  
D) Sobre la base de l'esmentat estudi d'afectació es conclourà si hi ha un risc d'incidència negativa del pla sobre el LIC on s'assenten els esmentats parcs. Així com en la ZEPA contigua a aquests. El dit estudi aplicarà les mesures correctores necessàries, com ara la reducció del nombre d'aerogeneradors, crear corredors lliures per al pas de l'avifauna, mesures que eviten l'electrocució i col·lisió amb la línia d'evacuació, etc.  
E) Si a pesar de les mesures correctores es continua incidint negativament i significativament sobre les espècies prioritàries presents en al zona aquest pla haurà de presentar un projecte específic de mesures compensatòries per a garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000, que serà independent del projecte del Pla especial de la zona eòlica 4 i que haurà d'incorporar-se al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'aquest últim. En aquest sentit el contingut del programa de mesures compensatòries haurà de constar de:  
- Memòria en què figure una descripció detallada del disseny de les mesures compensatòries i de la legislació aplicable, cronograma o pla de les actuacions necessàries, i pla de vigilància de l'execució i del seguiment.  
- Plec de prescripcions tècniques per a l'execució del programa.  
- Pressupost d'execució vigilància i seguiment de les mesures compensatòries.  
- Plans on s'arreplegarà cartogràficament la ubicació de les actuacions a escala apropiada i s'inclouran els detalls de l'actuació quan es realcen restauracions, regeneracions, etc.  
- El projecte de mesures compensatòries haurà de ser consultat prèviament amb l'àrea d'espais naturals, que informarà específicament sobre la seua adequació o no als objectius de consecució de la Xarxa Natura 2000.  
- Finalment s'informa que abans de la seua aprovació les mesures compensatòries hauran de ser sotmeses a informació pública perquè els grups o les persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna.  
- El dit projecte de mesures compensatòries haurà d'aportar aquelles mesures que permeten un estat de conservació favorable de les espècies d'interés comunitari presents en al zona, entenent-se com a favorable l'aplicació d'aquelles actuacions que eviten que l'àrea de distribució natural de l'espècie s'estiga reduint o es veja amenaçada de reduir-se en un futur previsible així com que garantisquen que hi haja un hàbitat d'extensió suficient per a mantindre les seues poblacions a llarg termini.  
- Les mesures compensatòries d'altra banda hauran de ser comunicades a la Comissió Europea a través del Ministeri de Medi Ambient per la Direcció General de Territori i Paisatge, Àrea d'Espais Naturals.  
  
  
4. Informe del Servei de Biodiversitat  
4.1. Informe de 29 de setembre de 2009.  
Examinada la documentació presentada pel promotor, el banc de dades de biodiversitat, l'informe sol·licitat a l'Institut Mediterrani d'Estudis Avançats (IMEDEA-CSIC) sobre l'ús de l'espai per part de les aus en situació preoperacional i una altra documentació en poder d'aquest servei s'informa el següent:  
1. Espècies prioritàries presents en la zona d'actuació.  
Consultat el BDB les espècies prioritàries detectades en l'entorn del parc eòlic (a excepció de les aus rapaces que s'analitzen en el següent apartat) són:  
- Rates penades.  
El refugi de rates penades important més pròxim és la cova Cantallops, on s'han localitzat Myotis myotis, Rhinolophus euryale, Rh. ferrumequinum, Rh. hipposideros i Miniopterus sechreiersii. La distància a la cova dels aerogeneradors més pròxims (a 5 km) no fa previsible una afectació directa a aquestes espècies.  
- Altres espècies prioritàries.  
Consultat el BDB apareixen en zones relativament pròximes algunes localitats d'ofegabous (Pleurorodeles waltl) i de til·ler (Tilia platyphyllos) encara que cap directament afectada per les instal·lacions.  
2. Aus rapaces nidificants.  
El promotor aporta abundant informació sobre aus rapaces en les proximitats del parc que ha sigut confrontada amb les dades existents en el BDB.  
Cal dir que l'estudi assenyala afectacions molt altes per a la nidificació de la miloca (en Pedrafita), per a l'àguila reial (en Nevera III) per a l'arpellot cendrós (en Pedrafita i en la línia d'evacuació) i per al falcó pelegrí (en Nevera III). Igualment indica afectació molt alta per a les àrees de campeig del voltor comú (en tots els parcs) per a la miloca (en Pedrafita) per a l'àguila reial (en Nevera III) i per a l'arpellot cendrós (línia d'evacuació).  
L'afectació a llocs de nidificació es resumeix a continuació.  
- Miloca.  
L'estudi menciona un niu possible d'aquesta espècie amenaçada als voltants del parc de Pedrafita en 2008. La reproducció de l'espècie no ha sigut comprovada en aquesta zona en els anys 2008 i 2009.  
Respecte a la possible nidificació de les espècies en Nevera II (Salvassòria, Morella) no s'ha comprovat la seua nidificació ni en 2008 ni en 2009.  
- Voltor comú.  
El promotor assenyala l'existència d'una zona de nidificació al N del parc de Pedrafita. En aquest lloc (Mas de Montfort-Catí) s'ha comprovat la nidificació d'1 parella en els anys 2008 i 2009 a uns 970 metres de l'aerogenerador més pròxim.  
No assenyala l'informe l'existència d'un altre punt de nidificació recent localitzat molt pròxim al parc Nevera III. En aquest lloc (puntal d'Orenga, Ares) s'ha comprovat la nidificació d'1 parella l'any 2008 i 3 en 2009 a uns 480 m de l'aerogenerador més pròxim.  
- Arpellot cendrós.  
Es localitzen unes quantes zones de nidificació en les proximitats dels parcs de Nevera II (3,8 km), Pedrafita (2,1 km) i Nevera III (1,5 km). Donada la distància a les instal·lacions i el tipus de vol d'aquesta au, no cal suposar afectació directa pel funcionament dels aerogeneradors si que preveu una afectació per la línia d'evacuació encara que donades les característiques d'aquest tipus d'instal·lacions resulta de baix risc per a l'espècie.  
- Àguila de panxa blanca i àguila reial.  
Les àguiles de panxa blanca més pròximes es localitzen relativament allunyades de les alineacions (> 6 km) pel que no cal suposar afectació directa. Respecte a l'àguila reial el lloc de nidificació més pròxim es localitza a 1,4 km del parc de Nevera III.  
- Altres rapaces.  
S'han localitzat zones de reproducció relativament pròximes de duc >1,5 km) i de falcó pelegrí. D'aquesta última espècie una (Mas d'Evarist) se situa a uns 500 m de l'aerogenerador més pròxim i l'altra (Mas d'en Borrós) se situa a uns 1.400 m, de l'aerogenerador més pròxim.  
  
L'estudi d'impacte menciona també la presència de parelles pròximes d'esparver i xoriguer.  
3. Flux d'aus.  
Examinades les dades facilitades pel promotor i vist l'informe elaborat per IMEDEA s'assenyalen les observacions següents:  
L'espècie més sovint observada creuant les alineacions proposades va ser el voltor comú que va representar el 50 % dels encreuaments i exemplars de totes les aus observades. Totes les alineacions són molt freqüentades pels voltors a l'estar situades en punts geogràfics que l'espècie utilitza en molts casos per a agafar altura el que fa als aerogeneradors especialment perillosos. Les taxes d'encreuament (estimades en voltors/hora) van ser molt altes en alguns parcs, inclús superiors a les registrades en algunes alineacions de parcs eòlics pròxims del Maestrat on s'ha registrat important mortalitat de l'espècie. Donades aquestes circumstàncies l'avaluació del risc per a les aus en vol es realitza només sobre aquesta espècie.  
No obstant això, cal assenyalar que l'època de major mortalitat per al voltor al volar a altures més baixes és l'hivern, època per a la qual no s'ha realitzat prou esforç de prospecció en els parcs de Nevera II i Pedrafita. A més per a aquest últim parc no s'aporten dades de flux d'aus en les posicions 20 a 25.  
4. Conclusions de les dades analitzades, es dedueixen els resultats següents.  
4.1. Carència de dades suficients.  
Per a valorar correctament el possible impacte cal realitzar prospeccions a l'hivern en els parcs de Nevera II i Pedrafita.  
No es poden valorar els possibles impactes dels aerogeneradors 20 a 25 de Pedrafita al no haver-se aportat dades de flux d'aus. D'altra banda aquests aerogeneradors estan molt pròxims a zona de nidificació de voltor i falcó pelegrí.  
4.2. Afectació directa a zones de nidificació.  
Es considera greu l'afectació per la instal·lació dels aerogeneradors 1 al 4 de Nevera III a l'estar molt pròxims a zones de nidificació de voltor i falcó pelegrí.  
4.3. Afectació a voltors en zones d'alta freqüentació.  
Per a facilitar el pas segur dels voltors en zones d'alta freqüentació, ha d'establir-se corredors entre aerogeneradors. Entre aquests s'assenyalen els següents:  
- Parc Pedrafita: s'establirà un corredor sense aerogeneradors en el tossal on s'ubica l'aerogenerador 13.  
- Parc de Nevera I: s'establirà un corredor entre els aerogeneradors 6 a l'11.  
- Parc Nevera III: s'establirà un corredor entre els aerogeneradors 5 al 8.  
- Parc de Nevera III: s'establirà un corredor entre els aerogeneradors 13 a 16.  
4.2. Informe del Servei de Biodiversitat de febrer de 2011.  
L'objecte de l'informe és determinar si hi ha patrons territorials de fluxos d'aus i comparar els índexs de risc entre zones una vegada conclosos els estudis previstos d'11 de les 15 zones eòliques.  
Les conclusions d'aquest són:  
- Durant els estudis preoperacionals es van registrar en els censos de corredors 8.375 observacions d'aus transitant per l'espai aeri de les 11 zones eòliques. Les rapaces van constituir el 79 % de les aus albirades, els còrvids el 15 % i altres aus el 6 %. L'espècie més sovint observada va ser el voltor comú, que va representar el 71,5 % dels exemplars registrats, seguida del xoriguer (6,6 %), l'abeller europeu (5,9 %) i l'àguila serpera (4,3 %).  
- Les taxes de flux van canviar molt entre parcs, seguint un patró aproximat de descens de nord a sud a la Comunitat Valenciana, explicable per la concentració de voltors reproductors en l'interior de Castelló.  
  
- En els parcs del Maestrat, on van poder comparar-se els fluxos preoperatoris i postoperatoris, es va observar un fort canvi entre els distints períodes a resultes del canvi en la ubicació de les fonts d'aliment per als voltors. No obstant això, les ubicacions d'aerogeneradors més freqüentades dins d'un parc van seguir sent-ho a pesar del descens generalitzat del flux.  
El voltor comú va ser l'espècie que va patir major mortalitat, i aquesta està relacionada amb la seua freqüència de pas per l'altura de major risc.  
  
5. Direcció General de Patrimoni Cultural.  
5.1. Informe sobre zona 4 del patrimoni cultural (18.07.2011).  
Informa desfavorablement al situar-se en l'epicentre de l'art rupestre llevantí entre la Valltorta i els conjunts de la Gassulla que són manifestació artística pròpia de l'arc mediterrani de la península ibèrica l'originalitat, el paisatge i la dimensió narrativa dels quals va ser fonamental perquè la UNESCO el declarara Patrimoni de la Humanitat, tal com s'ha tingut en compte. S'adjunta l'informe tècnic sobre documentació remesa el 4 de març de 2009 per l'empresa promotora corresponent a l'estudi arqueològic de la zona 4 del pla eòlic amb el contingut següent:  
  
La unitat d'inspecció de patrimoni històric artístic de la Direcció Territorial de Cultura de Castelló, emet l'informe tècnic següent.  
  
L'empresa promotora Enerfín Sociedad de Energía, SA, ha contractat l'estudi arqueològic previ de la zona 4 del Pla eòlic valencià a la província de Castelló a la consultora Auditores Mediambientales Natura, SL.  
L'estudi arqueològic previ està motivat pel projecte que preveu l'execució i la construcció de la zona eòlica 4 del pla eòlic valencià a la província de Castelló i s'aplica l'article 62 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per a la realització d'obres o un altre i tipus d'intervencions o activitats que impliquen remoció de terres, siguen públiques o privades, en zones, espais de protecció i àrees de vigilància arqueològiques o paleontològiques, així com en absència de catàleg aprovat segons els requisits d'aquesta llei, en tots aquells àmbits en què es conega o presumisca fonamentalment l'existència de restes arqueològiques o paleontològics d'interés rellevant, el promotor haurà d'aportar davant de la conselleria competent en matèria de cultura un estudi previ subscrit per tècnic competent sobre els efectes que aquestes pogueren causar en les restes d'aquesta naturalesa.  
Instal·lacions eòliques de la zona 4.  
- Parc eòlic Nevera I  
- Parc eòlic Nevera II.  
- Parc eòlic Nevera III.  
- Parc eòlic de Pedrafita.  
- SET de la Salzadella.  
- Línies elèctriques d'evacuació.  
La zona eòlica se situa en l'interior nord de la província de Castelló, fonamentalment en municipis de l'Alt Maestrat, però també s'estén pels Ports, el Baix Maestrat i la Plana Alta. Els parcs eòlics se situaran en les crestes muntanyoses que emmarquen la vall de Catí, enclavament d'alt valor cultural situat entre la Valltorta i el conjunt de Gassulla Remígia on s'ubica la més fidedigna representació de l'art rupestre llevantí declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO en 1998. Des dels parcs partirà una línia elèctrica d'evacuació que discorrerà pels voltants d'Albocàsser, creuarà el barranc de la Valltorta i acabarà en la subestació elèctrica de la Salzadella.  
  
Afectacions. S'especifiquen els jaciments afectats directament o indirectament per cada un dels parcs i pel sistema d'evacuació:  
Parc Nevera I.  
- Afectació directa per l'aerogenerador NE I 16 sobre el jaciment de la Mola Redona.  
Parc Nevera III.  
- Afectació indirecta sobre el jaciment del barranc dels Horts pels aerogeneradors NE II.1, NE II.8 i Ne III.9.  
- Afectació indirecta sobre l'abric V del barranc dels Horts per l'aerogenerador Ne III 1.  
- Afectació directa i indirecta sobre el jaciment Cingle del Puig per l'aerogenerador Ne III.1.  
- Afectació indirecta sobre el jaciment barranc de la Belladona per l'aerogenerador Ne III.18.  
- Afectació indirecta sobre els jaciments Belluga I i Belluga II pels aerogeneradors Ne III 19 i 20 respectivament.  
Parc eòlic de Pedrafita.  
- Afectació directa al jaciment Ibèric els Povets pels aerogeneradors PF.13 i PF.14.  
- Afectació directa del camí principal de l'obra en el tram de l'aerogenerador PF.13 a la Cova de Centelles.  
- Afectació directa a la Cova d'en Cabrera per l'aerogenerador PF.7.  
  
- Afectació indirecta al jaciment Mas d'en Brusca pels aerogeneradors PF. 4 i PF.7.  
- Afectació indirecta als jaciments Mas de Mostela, Abric del Mas de Martí i Mas Vell de la Piga per l'aerogenerador PF.13.  
- Afectació indirecta a l'Abric de la Mostela per l'aerogenerador PF 15.  
- Afectació indirecta al jaciment Mas d'en Selma per l'aeorogenerador PF.20.  
Aspectes normatius relacionats amb els béns d'interés cultural i els seus entorns.  
- La conferència general de la UNESCO celebrada a París entre el 15 d'octubre i el 20 de novembre de 1968 va establir la Recomanació sobre la conservació dels béns culturals que l'execució d'obres públiques o privades puga posar en perill, en aquest text es defineix el bé d'interés cultural associat al seu entorn:  
«Immobles com els llocs arqueològics, històrics, o científics, els edificis o altres construccions de valor històric, científic artístic o arquitectònic, religiós o seculars, fins i tot, els conjunts d'edificis tradicionals, els barris històrics de zones urbanes i rurals urbanitzades, i els vestigis de cultures pretèrites que tinguen valor etnològics s'aplicarà tant als immobles del mateix caràcter que constituïsquen ruïnes sobre el nivell del sòl com als vestigis arqueològics o històrics que estan sota la superfície de la terra. El terme «béns culturals» també inclou el marc circumdant dels dits béns».  
- L'esperit d'aquesta recomanació és arreplegat en la legislació espanyola. Així l'article 18 de la Llei 16/1985, del patrimoni històric espanyol diu textualment: «Un immoble declarat bé d'interés cultural és inseparable del seu entorn (?)». Menys clara és la referència a l'entorn de l'article 17 de l'esmentada llei, ja que aquest es refereix exclusivament al conjunt històric, encara que en aquesta definició bé podrien entrar llocs com la Valltorta al tractar-se «d'una agrupació de béns immobles que formen una unitat d'assentament contínua o dispersa condicionada per una estructura física representativa de l'evolució d'una comunitat humana (article 15.3)».   
La Comunitat Valenciana té plenes competències en matèria de patrimoni cultural des de la publicació de la Llei orgànica 5/1982, d'1 de juliol, Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que en l'article 31.5 estableix com a exclusiva la dita competència. La Llei orgànica 1/2006, reforma de l'Estatut es reafirma en la qüestió en l'article 49.5.  
- La Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, i la seua modificació posterior Llei 5/2007, van desplegar plenament les competències abans al·ludides en el marc que la legislació espanyola i els convenis i les recomanacions internacionals establien com a novetats i en qualsevol cas relacionades amb l'assumpte que ens ocupa, la Llei 5/2007, estableix la figura de parc cultural com una nova categoria de bé immoble d'interés cultural que defineix de la manera següent: «És l'espai que contenen elements significatius del patrimoni cultural integrats en un medi físic rellevant pels seus valors paisatgístics i ecològics» (article 26). «Posteriorment l'establiment d'entorns que en el cas dels situats en àmbit rural inclouran els àmbits contigus que conformen el seu paisatge consubstancial» (article 39.3.b.2), «no es podrà alterar el caràcter arquitectònic i paisatgístic de la zona ni pertorbar la contemplació del bé [...] (article 39.3.e. «En àmbits rurals, el pla vetlarà perquè el tractament de la geomorfològica i l'orografia del terrenys estiga d'acord amb la contextualització historicoartística del bé, i es prohibeix qualsevol moviment de terres que puga afectar la caracterització pròpia del lloc així com qualsevol classe d'abocament» (article 39.3.g). «Atés que la major part de béns d'interés cultural no tenen entorn i pla especial de protecció, el legislador va incloure la disposició transitòria primera de la Llei 5/2007, en la qual s'estableix els entorns mínims de protecció per a immobles fins que no es formalitze la seua delimitació a través del procediment establit en l'article 39 excepcionalment per mitjà de la complementació prevista en la disposició transitòria primera de la Llei 4/1998, el patrimoni cultural valencià situats en àmbits no urbans: l'espai comprés en una distància de 200 metres a comptar del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis».  
  
- El Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, en l'article 34.g estableix un entorn de 500 metres per als béns d'interés cultural en terrenys forestals, ara bé aquest decret està anul·lat pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.  
  
- L'article 40.2 de la Llei 16/1985, del patrimoni històric espanyol, declara bé d'interés cultural per ministeri de la llei les coves, abrics i llocs que continguen manifestacions d'art rupestre, rang que reconeix la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, i es manté en la Llei 5/2007 citada anteriorment.  
  
Aspectes relacionats amb el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
  
El 31 de juliol de 2001 el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana publicava l'Acord del Consell, de 26 de juliol, pel qual s'aprovava el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Un dia abans es va emetre la declaració d'impacte ambiental favorable després d'haver sigut exposat al públic i emés els informes sectorials corresponents.  
Cada concessionari haurà de presentar per a la seua aprovació el pla especial i l'estudi d'impacte ambiental per a cada parc al qual opta. D'acord amb la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, aquest document contindrà els efectes directes, indirectes que l'obra puga causar sobre el patrimoni i inclourà tots els jaciments inventariats (article 13.7). De forma més específica el text diu textualment «en cas d'afectació d'elements patrimonials (jaciments arqueològics, paleontològics, elements etnològics o arquitectònics) s'inclourà en l'estudi d'impacte ambiental l'informe respecte d'això elaborat per la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic.»  
  
Valoració  
La zona eòlica 4 se situa en l'epicentre de l'art rupestre llevantí entre la Valltorta i els conjunts de la Gassulla.  
L'art llevantí és una manifestació artística pròpia de l'arc mediterrani de la península ibèrica l'originalitat, paisatge i dimensió narrativa del qual va ser fonamental perquè la UNESCO el declarara Patrimoni de la Humanitat. En els panells pintats trobem escenes de la vida domèstica d'aquestes societats com ara la caça, la recol·lecció i, fins i tot, les més antigues representacions de guerres i execucions. La figura humana és fonamental i mostra també una gran part dels seus aixovars personals i armes.  
Junt amb l'art llevantí trobem en aquestes zones escasses representacions d'art esquemàtic i recentment s'han descobert uns quants abrics amb figures zoomorfes i signes incisos de clara filiació paleolítica i de cronologia probablement epipaleolítica úniques en el context artístic mundial.  
L'avaluació de l'expert ICOMOS diu textualment: «L'art rupestre de l'est d'Espanya és de qualitat excepcional, ens mostra vívides evidències de la vida humana en el Mediterrani occidental des del final del paleolític fins al neolític recent. És a més l'únic gran grup d'art rupestre que ha sobreviscut d'Europa».  
A pesar que l'acord del Consell que aprova el Pla eòlic valencià així ho indica i que la legislació mediambiental i cultural ho ordenen, a aquesta direcció territorial no ha entrat cap estudi d'impacte ambiental de cap parc eòlic, tampoc el de la zona 4 que ara informem. Tampoc s'ha informat com és preceptiu cap dels plans especials que s'han aprovat.  
A falta d'una prospecció arqueològica detallada de les zones afectades per parcs i línies d'evacuació hi ha poques afectacions directes a jaciments coneguts que hagueren pogut esmenar-se amb mesures correctores prèvies, no obstant això, l'afectació visual produirà una intolerable alteració de l'entorn físic que és part fonamental del bé d'interés cultural i que en aquest cas és part inherent a l'art rupestre de l'arc mediterrani inclòs per la UNESCO en la llista de Patrimoni de la Humanitat.  
5.2. Informe de patrimoni remés el 14 de febrer de 2011.  
Es trasllada un informe elaborat a una proposta de desenvolupament alternativa a la tramitada en el qual s'indiquen els aspectes que haurien de ser analitzats detalladament en el corresponent estudi d'afectació del patrimoni cultural.  
  
6. Informes dels ajuntaments  
Dels informes sol·licitats es va rebre resposta únicament de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert que considera que l'impacte sobre el seu terme municipal és baix o pràcticament nul.  
  
Afectacions legals i/o ambientals  
- Xarxa Natura 2000. Les espècies i els hàbitats que justifiquen la declaració de la Xarxa Natura 2000 han sigut detallats en els informes sectorials emesos per la qual cosa ens referim a aquests.  
LIC. La zona 4 comprén parcialment l'àmbit del LIC Alt Maestrat aprovat pel Decret de 16 de febrer de 2007, del Govern Valencià. A més, uns 4 km del corredor triat com a alternativa de traçat de la línia elèctrica d'evacuació creua el LIC Serra d'en Galceran aprovat pel Decret de 16 de febrer de 2007, del Govern Valencià.  
  
ZEPA. La Zepa Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallibana, aprovada pel Decret 75/2009, de 5 de juny, del Consell, inclou en el seu àmbit l'àrea de la zona 4 delimitada aproximadament pel barranc de l'Empriu i la Rambla Carbonera i coincideix aproximadament amb el límit occidental de la zona 4 oest.  
- Coves. En l'àmbit de la zona 4 i en l'entorn pròxim del corredor d'evacuació estan catalogades les següents cavitats.  
  
Cova del Molinar (terme de Xert). El relatiu desenvolupament del conducte freàtic ha motivat la seua inclusió com a mostra representativa de la geodiversitat de les coves del karst valencià.  
Cova del Mas de l'Abat i Cova d'Encenalls situada als termes de les Coves de Vinromà i Sant Mateu respectivament per albergar fauna troglòbia. La primera se situa en les proximitats del traçat de la línia elèctrica d'evacuació, i la segona en l'àrea geogràfica de la zona 4 de les serra litorals.  
- Microreserves: en l'entorn pròxim de l'accés projectat al parc Nevera III es van declarar per mitjà de l'Ordre, de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient les microreserves de flora següents:  
Font dels Horts.  
Barranc dels Horts.  
Mas Vell.  
- Reserva de fauna. L'Ordre de 22 d'octubre de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, declara la Bassa del Barranc de Sant Miquel, situada al terme d'Albocàsser, com a reserves de fauna a la Comunitat Valenciana, com a règim de protecció específic de l'hàbitat de l'espècie prioritària Pleurodeles waltl (ofegabous).  
- Camins ramaders.  
La zona 4 està solcada per una àmplia xarxa de camins i elements ramaders (abeuradors i descansadors), tal com es desprén la classificació d'aquestes dels diferents municipis que la integren.  
A continuació s'enumeren els camins i els elements ramaders dels municipis afectats per la proposta de desenvolupament tramitada:  
Terme municipal de Catí, discorren un total de 38 camins ramaders classificats: 1 canyada real, 4 carrerades, 1 vereda i 31 carrerasses. Hi ha a més un total de 28 abeuradors i 12 descansadors per al bestiar.  
Terme municipi de Morella, és travessat per un total de 36 camins ramaders: 2 canyades, 1 carrerada, 5 veredes i 28 carrerasses. A més 2 descansadors i 10 abeuradors per al bestiar.  
Terme municipal d'Ares del Maestrat, discorren un total de 56 camins ramaders classificats: 1 canyada real, 4 carrerades, 2 veredes i 49 carrerasses, a més de 28 abeuradors i 6 descansadors.  
Terme municipal d'Albocàsser, és travessat per un total de 42 camins ramaders: 7 carrerades, 5 carrerasses i 30 veredes. Hi ha a més un total de 13 descansadors per al bestiar.  
Terme municipal de les Coves de Vinromà. L'ordre de classificació inclou 6 camins ramaders: 2 canyades reals, i 4 veredes.  
Terme municipal de la Salzadella. Estan classificats un total de 8 camins ramaders: 1 carrerades i 7 carrerasses.  
L'afectació permanent o temporal de les infraestructures de cada un dels parcs ha sigut detallada en els informes de la Direcció Territorial de Castelló, per la qual cosa ens remetem a aquests.  
No menys important podria ser l'afectació derivada del sistema d'evacuació ja que el corredor seleccionat per al traçat de la línia elèctrica travessa a més, d'oest a est, el terme d'Albocàsser, que posseeix una densitat molt elevada de camins i elements ramaders classificats.  
  
- Terrenys forestals i forests d'utilitat pública.  
La pràctica totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit de la zona 4 són terrenys forestals, i la major part són de propietat i gestió particular. Les forests gestionades per la Conselleria que té la competència en matèria de gestió forestal són:  
CS 116. Cs 1022. Forest Pla de Catalina, catalogat d'utilitat pública.  
  
CS 3081. Forest Mas d'en Groc.  
CS 3026. Forest comuna.  
CS 3023.  
CS 3065. Forest el Molinar.  
CS109 CS.1023. Forest Mas del Rei catalogada d'utilitat publica.  
Cs 096. Forest Devesa catalogada d'utilitat pública.  
Cs-3044.  
CS 3025. Forest Bovalar.  
CS079CS 3030. Forest Bovalar catalogat d'utilitat pública.  
CS 097 Cs 1046. Forest Termenera catalogat d'utilitat pública.  
CS 107 Cs 1049. Forest Mas d'en Costa catalogat d'utilitat pública.  
  
CS 099 CS 1025. Forest Mas d'Ascle catalogat d'utilitat pública.  
- Patrimoni cultural. L'àrea occidental de la zona 4 i el corredor seleccionat per al sistema d'evacuació estan inclosos en la delimitació del projecte del Parc Cultural de Valltorta Gassulla, que engloba el conjunt més important de l'art rupestre llevantí, declarat per la UNESCO com a patrimoni de la humanitat. Es coneixen un centenar d'abrics pintats entre els quals destaquem l'Abric o Cova de Centelles en el qual hi ha unes 200 figures en diversos conjunts que es caracteritzen per l'absència d'escenes de caça i la predominança de figures humanes.  
  
El projecte de parc cultural atén a més a l'existència d'un elevat nombre de jaciments arqueològics, en molts casos associats clarament als conjunts pintats i a les construccions en pedra seca (casetes de volta, assagadors, pous, sénies, neveres, corrals, pletes, etc.) lligades a la utilització tradicional del territori: població dispersa (masies) dedicada als aprofitaments agropecuaris.  
- Riscos naturals.  
Risc d'inundació.  
La vall de Catí entre el PK-5 i PK-9 de la CV-128 hi ha risc d'inundació 6, d'acord amb la cartografia de risc 1:25.000 i de la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (any 1998).  
Risc de lliscaments i despreniment. D'acord amb la cartografia temàtica de la COPUT hi ha risc de lliscaments baix en el vessant oriental de la serra d'en Seller, en la capçalera del barranc de l'Empriu, en ambdós vessants del barranc dels Horts, en el vessant oriental del Tossal d'Orenga i en el vessant oriental de Pedrafita-Tossal de Navarres.  
  
Hi ha risc de lliscament mitjà en l'entorn de l'Avellà.  
Hi ha riscos de despreniments en les cotes superiors del barranc de l'Empriu, del barranc dels Horts i en el vessant oriental dels Campanerets.  
- Domini públic hidràulic. El drenatge de la zona 4 es divideix entre la Rambla Carbonera, que voreja la zona 4 pel sud, el riu de les Coves o de Sant Miquel i la Rambla Cervera o Riu Sec. Els llits més destacables de la zona 4 són el barranc dels Horts i el barranc de l'Empriu o riu Belluga tributaris de la Rambla Carbonera, els barrancs de Givalcolla, Salvassòria i Ombrietes, que drenen a la Rambla Cervera, i el barranc de Sant Miquel, barranc Fondo i barranc de la Valltorta en la conca de Riu de les Coves.  
- Classificació i qualificació urbanística. El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana, estableix en principi les possibles àrees de compatibilitat de l'ús eòlic amb el preexistent, i és, no obstant això, el pla especial el que fixa definitivament l'àmbit d'aquest i per tant les àrees en què resultarà compatible l'ús eòlic.  
És necessari observar les limitacions de caràcter urbanístic per la proximitat a sòl urbà i/o urbanitzable, generades pels nuclis urbans inclosos o pròxims a les àrees susceptibles d'aprofitament eòlic: l'Avellà, Tírig, Xert, Catí i Salzadella.  
  
Consideracions ambientals  
La determinació de l'aptitud del territori per a albergar instal·lacions eòliques en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es va realitzar en aplicació de 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció establits en funció de la significació de l'impacte a l'escala del pla.  
L'escala i l'àmbit del pla eòlic oferia un marc idoni per a l'avaluació i la contenció de l'impacte acumulatiu sobre el paisatge a nivells que no sobrepassen la capacitat de càrrega del territori, resultant d'això una determinació prescriptiva consistent en la limitació del nombre d'aerogeneradors en cada una de les zones les 15 zones delimitades com una de les estratègies del pla eòlic per a assolir els objectius fixats en aquest i per tant vinculant per a qualsevol oferta de desenvolupament.  
Els paràmetres de capacitat establits per a la zona 4, en l'escenari avaluat en el pla eòlic van ser un màxim de 120 aerogeneradors i una potència de referència de 75 MW.  
No obstant això, des de l'aprovació del pla eòlic s'ha produït un notable avanç tecnològic en la fabricació dels aerogeneradors que fa necessari equipar el paràmetre «nombre màxim d'aerogeneradors» al nou escenari a fi de comprovar que l'oferta de desenvolupament de la zona 4 no sobrepassa el llindar superior establit en el pla eòlic.  
  
El nombre d'aerogeneradors que té cabuda en un determinat emplaçament està relacionat amb la grandària del rotor, i es redueix amb caràcter general en la mateixa proporció en què s'incrementa el diàmetre del rotor. És possible, per tant, equiparar el nombre màxim d'aerogeneradors establit en el pla eòlic en cada una de les zones, dividint el nombre màxim d'aerogeneradors per la relació obtinguda entre la grandària del rotor seleccionat i la grandària del rotor de l'aerogenerador inicial (47 metres en el pla eòlic).  
Així el factor convertidor (resultant de la relació entre la grandària dels rotors final i inicial 70/47) és d'1,49 i en conseqüència el nombre d'aerogeneradors per a la zona 4 serà de 120/1,49= 80,5 aerogeneradors.  
La proposta de desenvolupament preveu la instal·lació de 83 aerogeneradors sobrepassa lleugerament el llindar superior prescriptiu establit per a la zona 4 en el pla eòlic com a estratègia per a evitar la incidència paisatgística en el conjunt de la Comunitat Valenciana (impacte acumulatiu).  
El procediment seguit per a l'autorització de les instal·lacions eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ajusta des del punt de vista de l'avaluació ambiental al que es coneix com a «avaluació en cascada», és a dir, a la realització d'avaluacions successives en cada moment del procés, cada una amb un abast diferent, identificant en cada fase tant el grau d'incertesa i/o les dificultats dels aspectes avaluats així com els aspectes que han de ser avaluats en les següents.  
  
Procedim per tant, en primer lloc, a recordar alguns aspectes relacionats amb els seus objectius, criteris i estratègies així com amb el contingut i l'abast de l'avaluació efectuada en el pla eòlic.  
En primer terme el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va efectuar l'anàlisi d'aptitud per a albergar instal·lacions eòliques sobre un total de 16 àrees en què potencialment existia recurs aprofitable tal com queda exposat en l'apartat 2.2 del seu estudi d'impacte ambiental relatiu a la definició de zones susceptibles d'albergar instal·lacions eòliques:  
  
«El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es configura com un pla d'acció territorial l'àmbit d'aplicació del qual se circumscriu a la totalitat de la superfície de la Comunitat Valenciana. No obstant això, les instal·lacions d'aprofitament eòlic únicament poden situar-se en aquelles zones en les quals hi ha el recurs eòlic, centrant-se en aquestes zones l'anàlisi de les limitacions mediambientals.  
D'una manera global la Comunitat Valenciana té un potencial eòlic que cal catalogar com de tipus mitjà, però aquest potencial es distribueix de manera que en les planes costaneres i en els espais prelitorals el vent no és susceptible d'aprofitament significatiu com a font d'energia alternativa, mentre que en les alineacions muntanyoses de l'interior hi ha àmplies zones en les quals es fa viable la instal·lació de parcs eòlics.  
  
Són aquestes últimes zones les que s'han pres com a punt de partida per al procés de selecció de les zones aptes per a albergar instal·lacions d'aprofitament eòlic, i són un total de setze, una vegada afegides les quatre àrees incorporades després del procés d'anàlisi de les al·legacions formulades durant el període d'exposició pública del pla. En total, les setze àrees sobre les quals el recurs eòlic és potencialment aprofitable, sumen una superfície de 6.573,82 km², la qual cosa suposa el 28,3 % de la superfície de la Comunitat Valenciana. Cal especificar que aquestes àrees es determinen per mitjà d'envolupants geogràfiques que, amb criteris d'homogeneïtat territorial, engloben els espais sobre els quals hi ha realment el recurs, és a dir, que les àrees estrictes sobre les quals el recurs existeix de forma aprofitable són molt inferiors a la proporció territorial abans apuntada, ja que se circumscriuen sempre als cims de determinades alineacions muntanyoses».  
  
En segon terme l'anàlisi d'aptitud efectuat sobre les àrees amb potencial eòlic es va basar en 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció que diferenciaven les àrees potencials en tres zones d'aptitud:  
  
  
Zona 1: Zones no aptes o d'exclusió.  
Són totes aquelles zones que a causa de la seua incompatibilitat ambiental davant de l'activitat d'aprofitament eòlic, queden excloses de la possibilitat d'implantació d'instal·lacions eòliques. Criteris d'exclusió d'àrees: seran aquells la incidència dels quals sobre un espai concret de les àrees de potencial aprofitament eòlic, suposarà l'exclusió d'aquest com a espai apte per a ser suport d'instal·lacions eòliques. Aquests criteris són els següents:  
- Criteri núm. 1: àrees que estan incloses en espais naturals dotats de figures de protecció específica regulades per la Generalitat Valenciana (parcs naturals, paratges, etc.).  
- Criteri núm. 2: àrees que formen part d'espais catalogats com a ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus).  
- Criteri núm. 3: zones humides, tant les arreplegades en el conveni RAMSAR, com les incloses en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
- Criteri núm. 4: àrees que formen part de reserves nacionals de caça.  
- Criteri núm. 5: àrees cobertes per masses boscoses d'espècies arbòries rellevants a la Comunitat Valenciana, o en les que aquestes, sense ser dominants, estan presents. Les espècies susceptibles de formar masses boscoses considerades com a rellevants són: alzina carrasca (Quercus rotundifolia), alzina comuna (Quercus ilex), roure valencià (Quercus faginea), surera (Quercus suber), sabina turífera (Juniperus thurifera) i pi silvestre (Pinus sylvestris). La consideració de rellevància s'estén a la presència d'altres espècies d'acompanyament menys comú, com ara fleixos de flor, aurons o moixeres, per exemple.  
  
- Criteri núm. 6: àrees que, sense tindre cap de les característiques concretes dels criteris anteriors, hagen de quedar excloses per consideracions territorials de caràcter global en relació amb l'activitat de l'aprofitament eòlic. Aquestes consideracions de caràcter global s'orienten segons les prescripcions bàsiques següents:  
Distribució territorial equilibrada de l'activitat eòlica, propiciar la concentració de parcs eòlics en zones aptes i evitar en la mesura que es puga la seua dispersió territorial.  
Formació de corredors ambientals que puguen enllaçar, dins d'una mateixa zona eòlica, àrees catalogades de reconegut valor i que hagen quedat preservades quant als criteris anteriors.  
Espais significatius pel seu caràcter referencial i les seues característiques morfològiques.  
  
Zona 2: zones aptes amb compliment de prescripcions.  
La delimitació d'aquestes zones respon a l'aplicació d'uns criteris, denominats «d'observança de prescripcions», que impliquen la inclusió de l'àrea afectada en el conjunt de zones aptes per a les activitats d'aprofitament eòlic, identifiquen per a aquesta valors destacables de qualitat ambiental. Aquests criteris són:  
- Criteri núm. 7: àrees proposades com a LIC (lloc d'interés comunitari) per a la Xarxa Natura 2000. Atés que la proposta d'àrees LIC no està consolidada ni té caràcter definitiu, sinó que, al contrari, serà objecte d'importants modificacions en els pròxims anys i, atés que no hi ha cap incompatibilitat real ni normativa per a la implantació de l'activitat eòlica en aquests espais, no tenia raó de ser la seua consideració com a excloent.  
No obstant això, el seu reconegut interés natural exigirà un detallat estudi d'impacte ambiental que acredite que no s'afecta flora, fauna, ni la resta de valors naturals.  
- Criteri núm. 8: àrees catalogades en aquest estudi d'impacte ambiental com de valor paisatgístic «molt alt» o «alt». L'anàlisi del paisatge realitzat és l'apropiat a l'escala de treball del pla, 1:100.000, per la qual cosa tampoc té sentit que d'aquest es derive la condició d'excloent per a cap espai. Per això és necessari descendir al grau de detall següent i exigir, en els estudis d'impacte ambiental de les implantacions eòliques concretes la consideració de l'impacte paisatgístic i l'aplicació de mesures correctores.  
- Criteri núm. 9: qualificació d'un espai, pel planejament municipal, com a sòl no urbanitzable protegit, amb protecció específica de caràcter paisatgístic. Valen les consideracions efectuades per al criteri núm. 8.  
  
- Criteri núm. 10: existència d'espais compresos en el catàleg de forests d'utilitat pública. L'aprofitament de l'energia eòlica també és una activitat declarada com d'utilitat pública, per la qual cosa el caràcter excloent per raó de pertinença d'un espai al dit catàleg, no pertoca. En els estudis d'impacte ambiental de les implantacions eòliques concretes s'acreditarà la compatibilitat mediambiental de l'activitat en aquests espais.  
- Criteri núm. 11: territoris la vegetació dels quals està constituïda per formacions boscoses de pinedes de pi blanc, pinassa i pi roig i matolls amb arbratge clar. Aquest tipus de vegetació no s'ha considerat com excloent a causa de la seua relativa abundància sobre el territori valencià; constitueixen moltes vegades etapes de substitució.  
  
Zona 3: zones aptes.  
Són aquelles zones que no incorren en cap dels criteris d'exclusió ni d'observança de prescripcions.  
En relació amb la determinació resulta no obstant això, transcendent el que indica al principi i final de l'apartat 4.4.4 de l'estudi d'impacte ambiental ja que recalca l'abast de la valoració i el reflex de la incertesa en la valoració dels impactes en el pla eòlic a tindre en compte en la fase de desenvolupament d'aquest.  
Així en l'inici del capítol s'indica sobre la importància del criteri núm. 6:  
«La delimitació de les zones aptes queda determinada per l'aplicació del conjunt de criteris establits a aquest efecte. En aquesta configuració definitiva juga un paper fonamental el criteri d'exclusió núm. 6, que s'entén fonamental ja que que aporta unes bases globals a la resolució del problema i facilita l'aplicació pràctica del pla».  
  
I al final d'aquest es diu:  
(?) En la sèrie de plans aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic, s'arreplega el resultat final d'aquest procés.  
L'anàlisi, del qual s'han obtingut les conclusions anteriorment relacionades, s'ha realitzat a partir de la cartografia del pla eòlic relativa als plans d'aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic, contrastada amb plans de vegetació, amb la documentació disponible en la Conselleria de Medi Ambient, integrada per fotografia aèria de 1997 i Mapes de Cultiu (escales 1:50.000), per mitjà del coneixement del territori adquirit a través de la resolució d'expedients d'avaluació de l'impacte ambiental de tota la Comunitat Valenciana, per mitjà de la consulta amb diversos tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, i amb la visita de camp a determinades àrees. El contrast d'informació i l'anàlisi subsegüent s'han realitzat aplicant els criteris definits pel pla eòlic. S'ha determinat, a més, dins de les zones aptes amb prescripcions, la consideració d'especial sensibilitat per a aquells espais que presenten característiques molt pròximes a les definides amb criteris d'exclusió, a fi de recalcar el valor d'aquests. Aquests espais apareixen grafiats en una sèrie específica de plans de l'estudi d'impacte ambiental (escala 1:20817).»  
  
  
En el pla 1 de la sèrie de plans es grafien com a zones d'especial sensibilitat de la zona 4 tres àrees:  
- L'àrea compresa entre la zona no apta delimitada d'acord amb el criteri núm. 6 que constitueix el límit occidental de la zona 4 i la vall de Catí.  
- Els relleus situats entre la vall de Catí i el barranc de Sant Miquel a Albocàsser.  
- Les àrees situades entre els termes de Xert, Catí, Sant Mateu i la Salzadella (Puig Cabrer i Mola del Buitre).  
L'adjudicatari de la zona 4 estableix una diferenciació dels criteris d'exclusió, considerant els criteris d'exclusió directa (criteris de l'1 al 5) per als quals hi ha una cartografia digitalitzada o és possible la delimitació directa sobre el terreny, mentre que la delimitació exacta del corredor que respon al criteri 6 no és possible intuint que el límit entre la zona apta i no apta discorre alternativament pels vessants occidental i oriental de les serres de Catí. Interpretant que la divisòria de vessant de Catí (susceptible d'aprofitament eòlic) no presenta diferències en els valors ambientals es considera en principi la totalitat dels emplaçaments de Nevera com a alternatives per a l'aprofitament eòlic havent d'estudiar a base d'estudis de detall si les característiques dels dits emplaçaments responen o no a algun dels criteris d'exclusió del pla eòlic.  
  
En relació amb aquesta argumentació cal indicar que la Direcció General d'Energia va remetre després de l'aprovació del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, una còpia en format pdf dels documents del pla eòlic així com les capes georeferenciades de la cartografia generada en aquest.  
Superposant les capes georeferenciades del pla eòlic amb les capes georeferenciades de les infraestructures eòliques aportades pel promotor es pot observar que la major part dels aerogeneradors i infraestructura associada dels parcs Nevera I, Nevera II i Nevera III s'ubiquen en zona no apta i la resta contigua o molt pròxima a aquesta.  
Tenint en compte la geomorfologia de la zona (relleus de taules i costes solcat per una xarxa fluvial molt encaixada), el criteri aplicat en el pla eòlic per a la delimitació del corredor entre les ZEPA, no deixen lloc a una altra interpretació que no siga la de deixar lliure d'infraestructures eòliques les zones altes de les moles per considerar que hi ha un moviment significatiu d'avifauna entre les dues zones d'especial protecció considerant a més que, en l'àmbit de la unitat tabular del Maestrat, les moles constitueixen illes entre unitats cobertes amb vegetació que respon al criteri núm. 5 d'exclusió.  
No obstant això, i a fi de l'eliminació de qualsevol subjectivitat que poguera ser al·legada en la interpretació exposada en el paràgraf anterior s'ha procedit a l'anàlisi detallada de la proposta de desenvolupament tramitada basant-se en els estudis de detall existents, les característiques i el valor ambiental de l'àrea afectada pel conjunt de les infraestructures de la zona 4 contrastat sobre el terreny.  
En aquest sentit el primer estudi de detall que cal tindre en compte és l'estudi preoperacional d'avifauna realitzat entre desembre de 2007 i desembre de 2008 per l'empresa adjudicatària.  
Les dades demanades per l'estudi preoperacional d'avifauna evidencien una elevada taxa d'encreuaments per les alineacions on es projecten parcs eòlics, així com l'existència de punts de nidificació pròxims a aquestes. L'anàlisi realitzada pel Servei de Biodiversitat proposa, a la vista de les dades obtingudes en l'estudi preoperacional d'avifauna per a la zona eòlica 4 i l'experiència adquirida per a altres zones eòliques en fase postoperacional, la necessitat d'adoptar mesures correctores per a evitar o almenys minimitzar els efectes negatius sobre l'avifauna.  
  
Tenint en compte que l'extensió dels corredors proposats, o les àrees de proximitat a punts de nidificació es referisca a la distribució de l'estudi d'avifauna, les infraestructures eòliques equivalents del pla especial, pla energètic i l'estudi d'impacte ambiental que es veurien afectats per les dites mesures correctores serien:  
- Parc eòlic Nevera I:  
Tram dels aerogeneradors 6 a 11 d'estudi d'avifauna que afecta les posicions 9 a 16, subestació i línia elèctrica d'evacuació del pla especial.  
  
- Parc eòlic Nevera III:  
Tram comprés entre els aerogeneradors 5 a 8 de l'estudi d'avifauna que afecta segons el disseny del pla especial a les posicions 8 a 10 i aproximadament el tram situat 300 metres al sud de la posició 8.  
  
Tram comprés entre els aerogeneradors 13 a 16 de l'estudi d'avifauna que afecta segons el disseny del pla especial a les posicions 13 a 15 i tram fins al camí ramader situat al nord d'aquestes.  
Alineació d'aerogeneradors 1 a 4 de l'estudi d'avifauna pròxims a àrees de nidificació de voltor comú i falcó pelegrí, que es corresponen amb el tram comprés entre els aerogeneradors 1 a 5 del pla especial.  
  
- Parc de Pedrafita.  
Aerogenerador 13 de l'estudi d'avifauna que coincideix amb la distribució del pla especial.  
A això cal afegir en relació amb la possible afectació a l'avifauna:  
  
- Que en els trams compresos entre els aerogeneradors 11 a 18 del parc Nevera I i del 20 al 25 del parc de Pedrafita l'afectació a l'avifauna té un grau d'incertesa elevat ja que en el primer cas no hi ha dades en l'època hivernal i en el segon la prospecció no s'ha dut a terme per la impossibilitat d'accés.  
- Que en el cas del parc eòlic Pedrafita, no obstant això, l'afectació es preveu elevada per la proximitat a punts de nidificació de voltor comú.  
- Que així mateix hi ha un cert grau d'incertesa respecte de les següents alineacions i/o posicions del pla especial a causa de les diferències amb el disseny de l'estudi d'avifauna:  
Posicions 6, 7, 9 i 10 del parc Nevera III ja que se situen en posicions inexistents en el disseny de l'estudi d'avifauna.  
Posicions 1 a 8 i posicions 17 a 20 del parc Nevera I es concentren en el tram ocupat per les posicions 1 a 5 i 12 a 13 de l'estudi d'avifauna respectivament, és a dir s'ha reduït substancialment la distància entre aerogeneradors.  
- Que donada la dispersió del voltor comú cap al sud de Castelló les dades de flux actuals podrien ser significativament majors que les evidenciades per l'estudi d'avifauna, considerant l'informe de biodiversitat sobre patrons de l'ús de l'espai (febrer de 2011).  
Per tot l'anterior la delimitació de zona no apta en la zona 4 hauria d'incloure, com a mínim, la superfície del cim corresponent als corredors d'avifauna proposats com a mesura correctora així com a les alineacions pròximes a àrees de nidificació de voltor comú.  
En segon lloc analitzarem la vegetació existent en les àrees afectades per la proposta de desenrvolupament, entenent com a tal el conjunt de les infraestructures necessàries per a la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques de la zona 4 (aerogeneradors, rases per a les línies elèctriques interiors, accessos interiors i exteriors, subestacions, línies elèctriques aèries d'evacuació de l'energia generada, i la resta d'obra civil associada).  
La descripció de la vegetació en la documentació aportada pel promotor transmet en tot cas la idea que la vegetació de la zona està dominada per les sèries de degradació de la vegetació climàcica que en aquest cas són boscos esclerofil·les mediterranis dominats per l'alzina i la carrasca (Quercus ilex i Quercus rotundifolia) i que la presència de la vegetació potencial és residual.  
No obstant això, sobre el terreny es pot constatar que la presència de l'alzina no sols no és residual sinó que predomina clarament el paisatge i està acompanyada per espècies com el roure valencià i la savina negral que en alguns enclavaments constitueixen les espècies dominants, la qual cosa ratifica la delimitació de l'emplaçament que el promotor denomina Serres de Catí com a zona d'especial sensibilitat en l'estudi d'impacte ambiental del pla eòlic.  
Cal assenyalar a més que l'evolució de la vegetació en aquesta zona no és regressiva sinó tot al contrari. De la comparació del mapa d'aprofitament i cultius a escala 1:50.000 publicat en el moment d'aprovació del pla eòlic (1980-1990) amb l'actual (2000-2010) es desprén no sols la dominància de l'alzinar sinó un increment significatiu tant de les superfícies com dels percentatges d'ocupació com una evolució de l'estat de l'alzina.  
A fi d'aportar dades objectives sobre l'extensió i l'ocupació de la vegetació de la zona s'ha recorregut al mapa forestal d'Espanya 1:50.000 Comunitat Autònoma Valenciana, els treballs de camp del qual van ser realitzats l'any 2005 amb suport digital procedent del SIGPAC. A fi de completar les dades en relació amb la composició del matoll s'ha consultat les dades del mapa d'aprofitament i cultius del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
  
S'ha analitzat la superfície corresponent a la unitat de relleu Serres de Catí (segons denominació del document justificació del PECV presentat pel promotor) on s'assenten els emplaçaments de Nevera I, Nevera II i Nevera III. i l'emplaçament on s'assenta el parc de Pedrafita (unitat de relleu Serres de la Creu).  
Grosso modo es dedueix:  
- Que la unitat de relleu Serres de Catí delimitada pels barrancs de Givalcolla i dels Horts a l'oest i per la vall de Catí a l'est, està constituïda per dos subunitats d'altiplà geogràficament separades pel barranc de l'Empriu allargades i amb una amplària variable que es corresponen amb els paratges Campanerets-Tossal de la Nevera i Cap del Llop al nord i amb la costanera Emlloca i el puntal d'Orenga al sud, cobertes pel tipus estructural pastiu-matoll.  
El vessant occidental d'ambdues subunitats està ocupat pel tipus estructural de bosc, mentre que en el vessant oriental el tipus estructural de bosc ocupa la meitat superior del vessant i en la meitat inferior predomina el matoll encara que també hi ha alguna unitat de pastiu-matoll.  
  
- Que el relleu sobre el qual s'assenta l'emplaçament de Pedrafita està ocupat majoritàriament pel tipus estructural de matoll, encara que en el vessant occidental hi ha unitats d'extensió considerable de bosc, de pastiu i en menor grau de pastiu i cultius.  
  
A continuació s'inclouen les dades quantitatives corresponents a la unitat de relleu Serres de Catí.  
En la taula núm. 1 s'inclouen les unitats de pastiu matoll distingint si estan en el cim o en el vessant i en segon lloc la superfície de matoll que està en la seua totalitat en el vessant oriental i sud.  
  
El mapa forestal no especifica per a les unitats de matoll la densitat de recobriment ni les espècies presents, ja que es consigna com a tal «l'Agrupació vegetal definida per la seua estructura o pel seu aspecte, conferits pel fet que el seu estrat superior o el més alt amb espessor estan caracteritzats pel predomini de mates (espècies llenyoses relativament baixes i ramificades des de la seua base)». No obstant això, sobre el terreny es pot constatar la presència d'alzina acompanyant el coscoll en les cotes inferiors, corresponent en els mapes d'aprofitament i cultius 2000-2010 (1:50.000) de la cartografia del Ministeri d'Agricultura i Medi Ambient àrees de matoll amb un estrat arbori de frondoses (alzina) en percentatges que oscil·len entre un 5 i un 15 %.  
  
En la taula núm. 2 s'especifiquen les dades relatives a les unitats de bosc del mapa forestal: densitat de recobriment, espècie dominant, tipus de distribució i superfície.  
  
  
Tipus estructural Ubicació Superfície (ha)  
Pastiu-matollar Cim Serra d'en Seller 211,32  
Pastiu matoll Cim Orenga 214,95  
Pastiu matoll Vessant oriental Serra d'en Seller 160,81  
Matoll Vessants orientals i sud de cims 1335,53  
  
  
Taula núm. 1. Unitat de relleu Serra de Catí. Superfícies i situació de les unitats de pastiu-matoll i matoll segons dades mapa forestal MFE50 1:50.000 Comunitat Valenciana (2005).  
  
  
Tipus estructural Fracció cabuda coberta (%) Espècie dominant Distribució/superfície (ha)  
 Peus aïllats Discontinu Uniforme  
Bosc 30 Savina negral 64,70  
Bosc 35 Alzina 86,80   
Bosc 40 Alzina 46,40 10,20 70,70  
Bosc 45 Savina negral 52,40   
Bosc 45 Alzina 32,70 14,90 69,57  
Bosc 50 Alzina 141,40   
Bosc 55 Alzina 5,00 168,31  
Bosc 60 Alzina 205,50  
Bosc 65 Roure valencià 16,80   
Bosc 65 Alzina 280,33  
Bosc 70 Roure valencià 6,10  
Bosc 70 Alzina 232,76  
Bosc 75 Roure valencià 66,20  
Bosc 75 Alzina 117,55  
Bosc 80 Alzina 316,42  
Bosc 85 Alzina 870,30  
Bosc 90 Alzina 30,60  
Total 148,30 392,90 2.499,04  
  
  
Taula núm. 2. Unitat de relleu Serra de Catí. Unitats de bosc segons dades mapa forestal MFE501:50.000 Comunitat Valenciana (2005).  
  
  
És evident que la unitat relleus de les Serres de Catí és un paisatge eminentment forestal amb predomini de la carrasca en diversos estats de desenvolupament i presència de roure valencià i savina negral en els vessants que de vegades voregen els cims i inclús els ocupen com és el cas del tram entre els aerogeneradors 11 a 17 del parc Nevera II, del tram comprés entre els aerogeneradors 1 a 9 del parc Nevera I així com en el tram d'alineació situat al sud de l'accés principal del parc Nevera III. En les unitats de matoll, sobretot en les cotes més baixes hi ha una presència important de coscoll (Quercus coccifera).  
  
En aquest sentit cal ressaltar allò que s'ha assenyalat en l'informe d'ordenació sostenible del medi sobre la confirmació de l'existència dels hàbitats que motiven la declaració com a LIC d'una part de la zona, tenint en compte que tant els alzinars com els savinars són formacions que responen al criteri d'exclusió núm. 5 del pla eòlic.  
A això cal afegir l'existència d'espècies d'interés per la seua raresa, singularitat i escassetat com el Tossal de Nevera que el promotor ha eliminat com a emplaçament apte per a aerogeneradors per l'existència de teix (Taxus baccata), Oma (Ulmus glabra) i grèvol (Ilex aquifolium).  
  
La qualitat ambiental dels emplaçaments proposats d'acord amb les anàlisis de l'avifauna i la vegetació realitzades anteriorment es veu incrementada per l'existència de les espècies d'interés que, d'acord amb les dades del banc de dades de la biodiversitat hi ha en l'entorn pròxim:  
  
- Auró (Acer opalus ssp. granatense).  
- Biscutela stenophylla.  
- Cephalanthera damsonium.  
- Crataegus monogyna.  
- Limodorum trabutianum.  
- Pinassa Pinus nigra ssp salzmannii.  
- Til·ler (Tilia platyphyllos)\*.  
- Tòtil (Alytess obstetricans).  
- Cabra salvatge (Capra pirinenca).  
- Eriçó comú (Erinaceus europeus).  
- Geneta (Genetta genetta).  
- Serp verda (Malpolon monspessulanus).  
- Serp d'aigua (Natrix maura).  
- Fagina (Martes foina).  
- Teixó (Meles meles).  
- Ofegabous (Pleurodeles waltl)\*.  
- Colom tudó (Columba palumbus).  
- Còlit roquer (Oenanthe oenanthe).  
- Palput (Upupa epops).  
- Granota verda (Rana perezi).  
(\*) Espècie prioritària.  
Un altre aspecte transcendent en la viabilitat de la proposta de desenvolupament de la zona 4, posat ja de manifest en la tramitació del pla eòlic, és l'afectació al patrimoni cultural. Tal com es desprén de l'informe de la Direcció Territorial de Castelló l'àrea presenta una gran riquesa d'elements patrimonials d'interés i destaquen els conjunts d'art rupestre pintats coneguts entre el barranc de la Gassulla i la Valltorta, així com de jaciments arqueològics associats a aquests i elements etnològics lligats al tipus de poblament i a la utilització tradicional del territori.  
A més dels elements d'interés enumerats en l'informe remés per la Direcció General de Patrimoni Cultural, s'ha identificat, en l'àmbit del parc eòlic Nevera II el jaciment Campanerets, ubicat en el relleu del mateix nom.  
La densitat de conjunts pintats situats en un entorn amb elevat valor ecològic i cultural va impulsar la declaració d'aquesta àrea com a parc cultural.  
Encara que la dita declaració no s'ha materialitzat, l'afectació directa i/o indirecta als elements d'interés d'existents en els parcs o el seu entorn ha sigut considerada incompatible amb la figura de bé d'interés cultural.  
La proposta efectuada és, tal com s'assenyala en els informes emesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, parcialment incompatible amb camins ramaders i/o elements ramaders classificats ja que es produiria la seua ocupació per infraestructures eòliques permanents. Les infraestructures que són o poden ser incompatibles són:  
  
Parc eòlic de Pedrafita:  
- Afectació al descansador de la Llacunassa pels aerogeneradors 1 i 2.  
- Possible afectació al camí ramader assagador de Cap de Terme pels aerogeneradors 3, 4, 16 a 18 i 21 a 23.  
- Possible afectació de la carrerassa de la Font de Brusca per l'aerogenerador 13.  
Parc eòlic Nevera III.  
Possible afectació al camí ramader carrerassa de la Forest Blanca a la Buitrera per l'aerogenerador núm. 5.  
Finalment l'objecte d'avaluació ambiental d'aquesta fase (pla especial i pla energètic) és la valoració dels impactes derivats del conjunt de les infraestructures eòliques sobre la totalitat dels aspectes que han de ser considerats d'acord amb el que estableix l'article 13 de la normativa del pla eòlic.  
És per això que és necessari identificar i valorar els efectes tant de les infraestructures principals com de les accions i infraestructures per a la posada en funcionament dels parcs eòlics. En aquest sentit resulta absolutament imprescindible valorar els impactes derivats de l'obra civil: accessos principals, línies elèctriques del sistema d'evacuació subterrànies i aèries, accessos interiors i elements associats a la instal·lació de cada aerogenerador (sabata i plataforma de muntatge). Per a una correcta valoració dels impactes derivats de l'obra civil resulta forçós tindre en compte tant la fisiografia de la zona com la topografia a escala de projecte.  
Els parcs de Nevera I, Nevera II i Nevera III es projecten sobre la zona tabular del Maestrat definida en el pla eòlic com a «relleus de taules i costes, solcades per una xarxa fluvial molt encaixada que origina moles de gran bellesa paisatgística».  
La diferència altitudinal que ha de salvar-se per a accedir als emplaçaments concrets dels parcs considerant la cota inferior dels relleus des d'on parteixen els accessos principals i la del punt on el camí arriba al cim es xifra en el cas de l'accés principal comú dels parcs Nevera I i Nevera II aproximadament en 400 m i en el cas del parc Nevera III aproximadament en uns 340 metres.  
  
El desnivell existent entre les subestacions projectades (parc de Nevera I i Nevera III) entre la ubicació del la subestació i la vall de Catí.  
  
Ambdós infraestructures associades al parc discorren per vessants amb pendent entre 30 i 40 % coberts per carrascars, carrascars rouredes i/o savinars negrals més o menys densos que responen al tipus estructural de bosc o de matoll. En aquest sentit cal assenyalar que d'acord amb els càlculs realitzats pel promotor la superfície afectada per l'obra civil es correspon majoritàriament als camins d'accés que en el cas dels parcs Nevera I i II i Nevera III discorren per àrees amb vegetació que respon al criteri 5 tal com ha quedat àmpliament exposat. No obstant això, del dit càlcul s'han exclòs la superfície necessària per al gir de camions, per al parc de maquinària i els accessos, suports i carrers per a la instal·lació de la línia elèctrica.  
  
El condicionament dels camins d'accés principal així com l'obertura de nous accessos per al muntatge dels suports de les línies elèctriques requereixen importants moviments de terra. Considerant els pendents dels vessants pels quals discorren els camins, l'afectació sobre el terreny excedeix considerablement l'amplària de la plataforma i les cunetes de manera que els impactes residuals sobre el relleu, la vegetació i per tant sobre el paisatge es consideren crítics.  
En el cas del parc eòlic de Pedrafita la diferència altitudinal és molt menys acusada, encara que el camí és de nova obertura i discorre per un vessant amb elevada visibilitat.  
En el document de justificació de modificació del pla eòlic presentat pel promotor, en relació amb l'impacte relacionat amb les infraestructures associades s'indica «La infraestructura d'evacuació d'energia i l'obertura d'accessos són sens dubte les actuacions que major impacte ambiental produeixen de totes les associades a la construcció d'un parc eòlic (...). La realització d'aquestes infraestructures requereix per a la seua justificació una potència mínima a instal·lar a fi que l'afectació a l'entorn quede compensada pels beneficis associats a la instal·lació del parc eòlic i es rendibilitze a més la inversió feta».  
  
D'altra banda els emplaçaments corresponents a la unitat denominada Serres de Catí on s'ubiquen els aerogeneradors i les infraestructures associades (plataformes, fonaments, rases, etc.) presenten un relleu irregular que es complica localment i dona lloc a cims molt reduïts, inexistents o amb molts alts i baixos de vegades amb un marcat modelatge càrstic en forma de lapiaz, vessants accentuats o molt accentuats coronats sovint per parets subverticals. El parc de Pedrafita presenta també una elevada complexitat local determinada per la seua situació en la zona estructural de Catí que compresa entre les falles de Catí i Tírig es caracteritza per presentar falles llargues i d'important salt amb directrius catalanes i una freqüent sèrie de falles menys importants de direcció E-O.  
  
L'escala dels plans de l'avantprojecte i del pla especial no reflecteix la intricada i abrupta topografia que s'observa en el terreny en una part important de les alineacions.  
Les alineacions que presenten més dificultats constructives són:  
  
- Des del Tossal de la Nevera inclòs cap al nord, és a dir, la totalitat del parc Nevera II.  
- L'alineació situada al sud del final del camí d'accés principal als parcs Nevera I i II, és a dir, els aerogeneradors 1 a 8 del parc Nevera I.  
  
- El puntal d'Orenga en el parc eòlic de Nevera III que inclou el tram d'aerogeneradors 1 a 5.  
- El tram d'alineació entre els aerogeneradors 11 a 25 del parc eòlic de Pedrafita.  
La dificultat constructiva, des del punt de vista ambiental, no es refereix evidentment a la possibilitat o no d'execució de l'obra, sinó a la idoneïtat topogràfica de les àrees afectades per a albergar l'obra civil amb caràcter general, de manera que l'alteració de la morfologia de la zona no siga substancial i la integració de l'obra en l'entorn no requerisquen l'adopció de mesures correctores de caràcter extraordinari encara que, atés que l'aprofitament eòlic està conformat per un conjunt d'infraestructures lineals, aquestes pogueren ser aplicades amb caràcter puntual.  
De tot l'anteriorment exposat es conclou que els estudis de detall han posat de manifest que la proposta de desenvolupament de la zona 4 no resulta compatible amb els valors ambientals de les àrees on s'ubiquen, i confirma per tant la correcció del límit de la zona no apta establida en el pla eòlic així com els valors ambientals de les zones grafiades en l'estudi d'impacte ambiental d'aquest com a zones especial sensibilitat.  
A tot l'anteriorment exposat cal afegir que el Decret 75/2009, de 5 de juny del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana, inclou en l'àmbit de la ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallibana, no sols el corredor delimitat com a criteri d'exclusió territorial entre les ZEPA declarades l'any 2001, sinó a més una part de la zona 4 considerada com a zona apta amb prescripcions d'especial sensibilitat en el pla eòlic. Això reafirma la validesa del criteri territorial adoptat en el pla eòlic, la importància de la zona per a l'avifauna i per tant les afectacions significatives que sobre aquesta generarien tant les infraestructures ubicades en l'interior del límit de la ZEPA com en el seu entorn immediat, tal com ha quedat especificat en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
  
  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat agrupa, d'acord amb el que preveuen diversos epígrafs de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, diversos supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, així com els tràmits previstos en la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
- L'article 16 del Decret 192/2012, de 21 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com l'oferta al desenvolupament de la zona 4 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana promogut per Enerfín Sociedad de Energía, SL, per considerar-les incompatibles amb els valors ambientals de les àrees afectades directament o indirectament per aquestes. La dita proposta inclou 83 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària i la corresponent infraestructura associada (camins d'accés, rases, plataformes de muntatges, fonaments, sistema d'evacuació) distribuïts en els parcs de Nevera I, Nevera II, Nevera III i Pedrafita i el sistema d'evacuació corresponent, tramitats en els pla especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental corresponents de la zona 4.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
  
València, 27 de desembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 18 d'abril de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.