Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5204, del 22-02-2006 (2006/1637)

ORDRE de 3 de febrer de 2006 de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació del camí ramader assagador reial de Conca a València al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles (València).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5204

Data del DOGV
:   22-02-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/1637


Data del document
:   03-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Fuenterrobles
    * Camporrobles
    * ramat
    * via rural
    * legislació

ORDRE de 3 de febrer de 2006 de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació del camí ramader assagador reial de Conca a València al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles (València). [2006/X1637]  
Vist l'expedient de delimitació del camí ramader assagador Reial de Conca a València, al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles, instruït per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, amb la finalitat de consolidar el caràcter de domini públic d'aquest.  
Ja que la delimitació s'ajusta a la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Camporrobles, aprovada per Ordre ministerial de data 24 de maig de 1960 i publicada en el Boletín Oficial del Estado, núm. 132, de data de 2 de juny de 1960, i a la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Fuenterrobles, aprovada per Ordre ministerial de data 10 d'octubre de 1979 i publicada en el Boletín Oficial del Estado, núm. 269, de data de 12 de novembre de 1979.  
Ja que en data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), es va subscriure conveni entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, fitació i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall del Cabriol . Albufera de València (ramal Meridional) als termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarb, Carlet, l'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera i Sueca.  
Ja que mitjançant la Resolució de 7 de juliol de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'autoritza l'inici dels expedients de delimitació dels terrenys dels camins ramaders inclosos en el conveni subscrit amb data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat.  
Ja que dintre del terme d'informació pública al que va ser sotmés l'expedient van ser presentades al·legacions per:  
Pedro Bonacho Clemente   
Amparo Fernández Martínez, Antonio González García, Gerardo Monteagudo Férriz, Abilio Pérez Valero i Ester Ponce   
Faustino García Pozuelo  
María Victoria Garrido   
Luis Alberto Hernández Martínez   
Asunción Latorre Férriz   
Jacinto Murciano Latorre   
Pilar Pedrón García   
Isabel Arroyo Barceló   
Julián Martínez Berlanga  
Ja que la Direcció General de Gestió del Medi Natural proposa l'aprovació de la delimitació d'acord amb els termes que figuren en l'expedient.  
Vist l'informe de l'Àrea Jurídica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Atés que s'han complit en l'expedient els tràmits assenyalats per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, i la Llei 30/1992, de 26 de novembre, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, reguladora del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, i altra legislació aplicable al cas.  
Atés el que ha disposat el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, mitjançant el qual s'assignen competències a la Presidència i a les conselleries amb competències executives, i a la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana, correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge l'aprovació de la delimitació dels camins ramaders, resolc:  
Article 1  
Aprovar la delimitació del camí ramader assagador Reial de Conca a València, al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles, d'acord amb la Proposta de delimitació i plànols que apareixen en l'expedient i les característiques del qual són les següents:  
Longitud delimitada: 17,790 km  
Amplària: 75 m  
Superfície delimitada: 1.334.245 m2  
Article 2  
Desestimar les següents al·legacions presentades segons els motius que s'indiquen:  
. Pedro Bonacho Clemente manifesta la seua disconformitat amb el pas del camí ramader pel centre de la seua parcel·la d'ametllers, es basa en els plànols de l'escriptura i de l'ajuntament. Diu que no està disposat a cedir el terreny que se li reclama com a expropiació per a aquest camí ramader.  
. Amparo Fernández Martínez, Antonio González García, Gerardo Monteagudo Férriz, Abilio Pérez Valero i Ester Ponce Sánchez manifesten que en els plànols cadastrals antics de l'Ajuntament de Camporrobles el camí ramader apareix com a sendera, i no com a assagador. A més a més, al·leguen que la documentació aportada contradiu els documents en els quals s'ha basat la delimitació. També argumenten que l'amplària de la sendera no impedeix el trànsit del ramat ni els altres usos compatibles o complementaris amb aquest. Finalment manifesten que s'han fet inversions de bona fe.  
. Faustino García Pozuelo manifesta que la pèrdua de l'ús del camí ramader ha arribat a crear una confusió en el traçat exacte d'aquest, al·lega que és una zona eminentment agrícola i en depenen les famílies com a mitjà de vida i suport econòmic. Diu que l'actuació administrativa de recuperar camins ramaders contribueix a crear una situació totalment insostenible econòmica i socialment per al camp de la comarca de la Plana. Proposa que el lloc pel qual ha de discórrer el camí ramader siga per la vora d'aquest, amb la finalitat d'afectar o perjudicar el menys possible, per això diu que s'ha de modificar el traçat per allí on el perjudici siga mínim, i si fóra possible nul. Sol·licita que el camí ramader siga el més estret possible i que es puga seguir conreant la parcel·la per necessitat agrícola i, si cap, la creació d'una servitud o ocupació, que segons la persona al·legant ocuparia partes seques de més de 150 anys de permanència en la parcel·la.  
. María Victoria Garrido Pedrón manifesta que el traçat del camí ramader de la Proposta de delimitació és diferent al que figura en un avanç cadastral de principis del segle XX que aporta. Al·lega que el camí ramader es desplaça cap a l'oest del camí de Gil Marzo, amb el qual limita la parcel·la en qüestió, i que per tant no pot afectar-li la delimitació. A més, diu que s'han ignorat documents que indiquen que l'amplària del camí ramader és excessiva, en una investigació que la descriu com a molt deficient. I a més que el traçat proposat es limita a prendre el camí de Gil marzo com a eix del camí ramader, i que no sap en quina base, i que no transcorre per aquest lloc.  
. Luis Alberto Hernández Martínez manifesta que no està conforme amb la superfície que se li assigna com a ocupant de la parcel·la contigua a la seua, de la qual és titular la Conselleria de Medi Ambient. L'al·legant reconeix que ha envaït part de la parcel·la contigua, però no està d'acord amb els metres mostrats a l'expedient de la Proposta de delimitació, es basa en les superfícies indicades en documents del padró fiscal de l'Impost sobre Béns Immobles Rústica. Per això sol·licita que s'efectue correctament la delimitació de l'assagador reial.  
. Jacinto Murciano Latorre manifesta que troba excessiva l'amplària del camí ramader i que es troba erròniament desplaçat cap a les seues parcel·les, i demana una revisió de la situació del mencionat camí.  
. Pilar Pedrón García manifesta que el camí ramader que s'ha de delimitar apareix com a sendera en la seua escriptura, referències, avanços cadastrals i plànols. Al·lega que es qualifica el camí ramader com a sendera en múltiples documents (de Gerència Territorial de Cadastre de València, reconeixement històric de l'Ajuntament de Camporrobles, referència cadastral del mateix Ajuntament, documents de la Diputació de València, Avanç Cadastral de l'any 1922, plànols històrics). Diu que mai la qualificació ha sigut d'assagador. Al·lega que l'Ordre de 1960 pareix considerar la zona com a assagador i no com a sendera, però sense donar el corresponent tràmit d'audiència a les parts interessades i afectades, és a dir, d'una manera absolutament irregular. Diu que amb l'escala resultant dels plànols aportats s'observa que l'amplària del camí ramader no sobrepassa els 19 metres. L'al·legant diu que, deixant clar que històricament s'ha considerat sendera, qualsevol altra afectació sobre el dret de propietat que supose la pèrdua de terreny de les finques objecte del present expedient . com seria el cas de considerar el camí ramader com a assagador . suposaria, més bé, un acte de contingut expropiatori, i s'ha de reconduir el procediment previst en la Llei d'expropiació forçosa de 1954. Per tot això sol·licita que s'acorde considerar la delimitació amb l'aplicació de sendera.  
. Isabel Arroyo Barceló manifesta que no està d'acord amb la delimitació perquè està classificada com a assagador i no com a sendera, i que no veu bé que siga tan excessiva l'amplària.  
. Julián Martínez Berlanga manifesta la seua disconformitat amb l'amplària delimitada per no transitar ramat des de fa més de quaranta anys.  
Segons el que ha establit l'art. 8.1 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, la finalitat de la delimitació és la definició dels límits dels camins ramaders de conformitat amb el que establix l'acte de la classificació. Les classificacions dels termes municipals de Camporrobles i de Fuenterrobles s'establiren en les ordres ministerials de data de 24 de maig de 1960 i de 10 d'octubre de 1979, respectivament, i s'establix l'amplària de l'assagador Reial de Conca a València en 75,22 metres. Per una altra banda, en l'art. 4.1 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, es defineixen els assagadors com aquells camins ramaders l'amplària dels quals no excedisca dels 75 metres. Segons l'art. 2 d'aquesta Llei bàsica 3/1995, els camins ramaders són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables.  
En relació amb les al·legacions basades en documents cadastrals, cal dir que el cadastre immobiliari és un registre administratiu que depén del Ministeri d'Hisenda en el qual es descriuen els béns immobles rústics, urbans i de característiques especials, és a dir que tracta de l'inventari de la riquesa territorial i no dóna fe del domini i d'altres drets reals immobiliaris. Així mateix, l'extensió d'una finca en el cadastre no és prova, conforme a dret, de la realitat de la seua cabuda. De fet, és habitual que apareguen parcel·les cadastrals a nom de desconeguts, o basades en l'aparença física, sense investigació alguna sobre la seua configuració jurídica.  
Igualment, en relació amb les al·legacions que fan referència a escriptures públiques i inscripcions registrals, cal ressenyar que la inscripció registral d'una finca dóna fe de la titularitat jurídica real sobre aquesta i la seua funció és donar seguretat al trànsit jurídic immobiliari, no pot existir una representació gràfica del domini diferent de l'objecte del domini en si. És a dir, l'objecte del Registre de la Propietat no és la finca registrada sinó el domini o els drets reals constituïts sobre aquesta. Respecte a açò, la descripció que de les finques registrals es fa en el full registral prové de la declaració del titular registral, en conseqüència la determinació gràfica del domini depén, en última instància, de la voluntat del propietari de la finca. De fet, aquesta grafia és una operació jurídica de qualificació per part del registrador i no una operació tecnicotopogràfica. A més, la determinació gràfica del domini registral no ofereix en cap cas cap detall de la localització geogràfica exacta en què es troba la finca en qüestió, sinó que pretén la identificació de la finca registral, de la porció de terreny delimitada per un domini; no pretén la descripció exhaustiva d'aquesta.   
A més, les dates de les escriptures que aporten els al·legants Pedro Bonacho Clemente, Amparo Fernández Martínez, Faustino García Pozuelo, Pilar Pedrón García, Abilio Pérez Valero i Isabel Arroyo Barceló són posteriors a la d'aprovació de les classificacions dels camins ramaders dels termes municipals en qüestió, com també de les seues dates d'inscripció en el Registre de la Propietat. Si tenim en compte que la classificació dels camins ramaders declara l'existència d'aquests, és d'entendre que aquest domini públic pecuari queda protegit enfront de tercers a causa de les particulars i exclusives característiques dels béns de domini públic entre els quals està la seua inalienabilitat.  
Per una altra banda, en l'art. 8.3 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, s'estableix que la delimitació aprovada declara la possessió i la titularitat demanial a favor de la Comunitat Autònoma, no poden prevaldre les inscripcions del Registre de la Propietat davant la natura demanial dels béns delimitats. A més a més, l'art. 8.4 d'aquesta llei assenyala que la resolució de l'aprovació de la delimitació serà títol suficient per a rectificar situacions jurídiques registrals contradictòries amb la delimitació.  
Respecte del desacord al que fan referència diversos al·legants que el camí ramader assagador Reial de Conca a València objecte de la present delimitació siga assagador i no sendera, cal recalcar que les classificacions dels camins ramaders de Camporrobles i de Fuenterrobles cataloguen l'assagador Reial de Conca a València com a assagador, i no com a sendera. Aquesta classificació és un acte administratiu ferm i que no pot qüestionar-se segons l'ocasió de la delimitació. Per una altra banda, i encara que l'amplària de sendera no impedira el trànsit de ramat ni els altres usos compatibles o complementaris amb aquest, com s'exposa en algunes al·legacions, cal recalcar que la declaració d'assagador d'aquest camí ramader preval front a aquests fonaments. Igualment ocorre amb les al·legacions que fan referència que en les parcel·les afectades per aquest procés de delimitació s'han fet inversions de bona fe.  
Quant a les al·legacions de María Victoria Garrido Pedrón en les quals exposa que s'han ignorat documents que indiquen que l'amplària del camí ramader és excessiu i que el camí ramader es desplaça cap a l'oest del camí de Gil Marzo, amb què limita la seua parcel·la i no pot per tant afectar-li la delimitació, es fa constar en primer lloc que la distinció que el camí ramader té una amplària excessiva que apareix en alguns documents no pot ser tinguda en consideració en la tramitació d'aquest procediment de delimitació, atés que aquesta distinció no suposa en cap cas la desafectació d'aquest camí ramader. Per una altra banda, dir que el traçat del camí ramader exposat en la Proposta de delimitació discorre degudament segons el que ha exposat el Projecte de classificació corresponent, i està justificat tècnicament a l'expedient. Açò mateix és igualment aplicable a l'al·legació Jacinto Murciano Latorre, en la qual també manifesta que el camí ramader es troba desplaçat agafant part de les seues parcel·les quan tots els seus avantpassats la situaven més cap al costat contrari.  
Respecte a l'al·legació Faustino García Pozuelo en la qual sosté que la delimitació suposa perjudicis agrícoles, econòmics, familiars, manifestar que la delimitació no és més que la determinació dels límits del camí ramader, que respecta l'establit en la classificació, pretén la recuperació de terrenys que són declarats de domini públic, i en benefici de tots. A propòsit de l'atribució d'una servitud o ocupació temporal que proposa l'al·legant, cal dir que no correspon a aquest procediment, sinó a altres procediments independents, ocupar-se de la modificació del traçat, desafectacions i ocupacions temporals.  
En relació amb el que han manifestat alguns al·legants respecte al caràcter expropiatori que li atribueixen a aquest procediment, dir que els terrenys objecte de delimitació són de domini públic, és a dir, inalienables, imprescriptibles i inembargables, i per tant l'administració declara la possessió i titularitat demanial a favor de la Comunitat Autònoma Valenciana, per a la regulació del seu ús, així com la seua defensa integral, per garantir la seua conversació i l'ús públic. Per consegüent, no es tracta de cap privació singular de la propietat provada, sinó de la recuperació del domini públic.  
Finalment, al respecte de l'al·legació Luis Alberto Hernández Martínez, cal dir que la relació d'intrusions s'ha realitzat sobre un parcel·lari aparent segons els usos del sòl, fidel reflex de la realitat existent sobre el terreny i no necessàriament coincident amb la situació cadastral.  
Article 3  
Estimar parcialment l'al·legació presentada pel motiu que s'indica a continuació:  
. Asunción Latorre Férriz manifesta que li pareix excessiva l'amplària del camí ramader i que ha de ser la mateixa des de Camporrobles fins a l'Albufera; assenyala que en plànols cadastrals apareix com a sendera, i no com a assagador. A més al·lega que la superfície que li resulta en la delimitació és distinta a la que consta en l'acta de protocol·lització núm. 31 de la reorganització de la propietat de la zona de concentració parcel·lària de Camporrobles (l'a persona al·legant es refereix a aquest document com a títol de propietat).  
S'estima parcialment l'al·legació que fa referència que la superfície que resulta de la delimitació és distinta a la que consta en l'acta de protocol·lització de la seua parcel·la. Cal assenyalar que després del seu estudi es va observar la possibilitat de la modificació d'aquesta superfície, i es va notificar aquesta circumstància i les possibles correccions sobre el traçat de la proposta de delimitació inicial a tots els titulars afectats, i se'ls va atorgar un termini de 10 dies, perquè pogueren interposar les al·legacions o reclamacions que estimaren pertinents. Transcorregut el termini atorgat, no es va recollir cap al·legació.   
La resta d'al·legacions queden desestimades segons el que preveu la fonamentació jurídica de l'article 2.  
Article 4  
Que es cancel·le totalment o parcialment totes les inscripcions registrals que resulten contradictòries amb la delimitació.  
Article 5  
Iniciar la pràctica de fitació del camí ramader assagador Reial de Conca a València, al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles, d'acord amb el conveni subscrit amb data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, fitació i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall del Cabriol . Albufera de València (ramal Meridional) als termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarb, Carlet, l'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera i Sueca.  
Contra aquesta ordre, que esgota la via administrativa, pot interposar-se recurs potestatiu de reposició en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, davant el conseller de Territori i Habitatge, o ser impugnat directament davant l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu (art. 116 de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú) sense perjudici que els interessats poden interposar qualsevol altre recurs que estimen procedent.  
València, 3 de febrer de 2006  
El conseller de Territori i Habitatge,  
RAFAEL BLASCO CASTANY