Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4933, del 27-01-2005 (2005/543)

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4933

Data del DOGV
:   27-01-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/543


Data del document
:   29-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Crevillent
    * Algueña
    * Romana, la
    * Hondón de los Frailes
    * Novelda
    * Fondó de les Neus, el
    * Monforte del Cid
    * Elx
    * Santa Pola
    * Aspe
    * gestió de residus
    * residu
    * programa d'actuació

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII. [2005/X543]
  
El títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques per a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals, ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la comunitat autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla integral de residus, són documents detallats que adapten les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant ambdós plans autonòmics, la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Després d'elaborar la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les zones XVIII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública per un termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que poden resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha sigut sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i és objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció de Gestió del Medi Natural de data 17 de desembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, com també els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant una ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el document d'ordenació del pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Govern Valencià, la configura com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcions en matèria de residus.
  
Per raó de tot el que antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII, el document d'ordenació del qual s'incorpora com a annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONA XVIII
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
ÍNDEXS
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. ANTECEDENTS
  
1.1.2. ÀMBIT TERRITORIAL
  
1.1.3. TIPOLOGIA DELS RESIDUS
  
1.1.4. ABAST I OBJECTIUS
  
1.1.5. PRINCIPIS PELS QUALS ES REGIRÀ EL PLANEJAMENT
  
2.4.1.2. PRINCIPIS BÀSICS
  
3.7.3.6. PRINCIPIS JERÀRQUICS
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. SÒLS GEOLÒGICAMENT APTES
  
1.2.2. CONDICIONANTS DEL TRANSPORT
  
1.2.3. ZONES PROTEGIDES
  
1.2.4. PRINCIPIS PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.5. ZONES APTES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL-LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. RESIDUS URBANS
  
1.3.2. RESIDUS D'OBRA MENOR DE CONSTRUCCIÓ I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
1.3.3. RESIDUS DE ZONES VERDES ÀREES RECREATIVES PÚBLIQUES
  
1.3.4. RESIDUS PERILLOSOS DOMÈSTICS
  
1.3.5. RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.8.7.3. RESIDUS D'ORDINADORS
  
4.8.8.9. LÍNIA MARRÓ
  
0.4.6.3. LÍNIA BLANCA
  
1.4.5.5. MATALASSOS
  
7.9.0.5. MOBLES
  
1.3.6. INSTAL·LACIONS AUTORITZADES EXISTENTS
  
PLANTA D'ELX
  
1.7.1.2 PLANTA DE TRACTAMENT
  
5.5.0.8 ABOCADOR DE REBUTJOS
  
ABOCADOR D'ASPE
  
PLANTA DE COMPOSTATGE DE CREVILLENT
  
ABOCADOR DE RESIDUS INERTS DE SANTA POLA
  
ECOPARCS
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
2.1.2. INFRAESTRUCTURES
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. INFRAESTRUCTURES
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
2.3.2. INFRAESTRUCTURES
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
2.4.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
2.6. CONDICIONS QUE S'HAN DE COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. ORDENANCES MUNICIPALS
  
2.9.2. PROMOCIÓ I EDUCACIÓ AMBIENTAL
  
3.3.8.1. OBJECTIUS DE LA CAMPANYA DE CONSCIENCIACIÓ SOCIAL
  
6.7.2.6. PLANIFICACIÓ CRONOLÒGICA DE LA CAMPANYA
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1 INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.1. MEMÒRIA DEL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.2. AVANTPROJECTE D'INSTAL·LACIONS
  
1.9.9.6. CARACTERÍSTIQUES DE LES INSTAL·LACIONS D'ELIMINACIÓ DE RESIDUS URBANS
  
3.3.3. PLA DE GESTIÓ
  
3.4.3.2. MODELITZACIÓ DEL SERVEI
  
4.8.1.8. REGLAMENT DE SERVEI
  
5.5.1.9. CAMPANYA DE CONSCIENCIACIÓ SOCIAL
  
3.3.4. ESTUDI ECONOMICOFINANCER
  
3.3.5. DOCUMENT DE SÍNTESI
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
3.4.1. TAXES ECONÒMIQUES QUE S'HAN DE REPERCUTIR
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
L'actual sistema de producció-consum provoca un increment de la generació de residus que en els últims temps ha desembocat en una preocupació a nivell mundial enfocada cap a la necessitat d'una reducció de la producció i la correcta gestió d'aquests com una de les màximes prioritats en el conjunt de les polítiques mediambientals orientades cap a un desenvolupament sostenible. S'ha de passar de la lògica del residu a la lògica del recurs.
  
La concepció i la gestió del residu com a recurs obliga a incorporar un enfocament més eficient en la segregació i la valorització d'aquestes matèries, per a aconseguir els resultats previstos: la minimització del rebuig i la màxima recirculació dels materials.
  
Els eixos d'actuació d'una adequada gestió de residus han de basar-se doncs, en la reducció en origen, per mitjà de la prevenció i la minimització, i en la valorització, a través de tractaments com la reutilització, el reciclatge i altres tècniques, previs a l'eliminació.
  
La Directiva 91/156/CEE ha significat l'assumpció per la Unió Europea de la moderna concepció dels residus, establint una norma comuna per a aquests amb dues úniques classificacions: general i perillosos. L'objectiu és incentivar la reducció dels residus en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització d'aquests.
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, trasllada al dret intern la citada directiva. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals, i preveuen l'elaboració de plans nacionals, autonòmics i locals.
  
La Generalitat Valenciana, s'avança a la Llei 10/1998, va aprovar el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març. Aquest pla, seguint les pautes de la Directiva 91/156/CEE inclou tots els residus, i és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la Generalitat Valenciana estableix la seua política de residus en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana publicada en el DOGV de 15 de desembre de 2000, implanta el règim jurídic de la producció i la gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen l'eficiència de la gestió de residus.
  
En el títol II d'aquesta llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla integral de residus (PIR) i els plans zonals, d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Els plans zonals, entre els quals s'inclou el present Pla de la Zona XVIII es constitueixen com a instrument, de desenvolupament i millora del Pla integral de residus, i per tant com a documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten. En aquests plans zonals es podrà modificar, quan les circumstàncies així ho aconsellen, aquelles previsions del PIR que no tinguen un caràcter vinculant o normatiu.
  
D'acord amb la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, els plans zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació del Pla Zonal de Residus de la zona XVIII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
La zonificació del Pla integral de residus va ser modificat per mitjà del Decret 32/1999, publicat en el DOGV 3449, de 8/3/1999. A instàncies de l'acabat de constituir Consorci de Residus Sòlids Urbans del Baix Vinalopó, i a fi d'incorporar en una sola zona tots els municipis consorciats, la zonificació del PIR es va ampliar a 18 zones, que integra els 10 municipis del consorci en la nova zona XVIII, àrea 28, i redueix les zones XIII i XVII.
  
D'acord amb aquesta modificació del PIR, la zona XVIII abraça tots els municipis de la comarca el Baix Vinalopó (Crevillent, Elx i Santa Pola) i 7 municipis del Vinalopó Mitjà (Algueña, Aspe, Hondón de las Nieves, Hondón de los Frailes, Monforte del Cid, Novelda i la Romana.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 858,5 km², dels quals el 41,5% corresponen al municipi d'Elx.
  
Es defineix la població equivalent com la suma de la població fixa de dret més l'estacional amitjanada al llarg de tot l'any. La població total equivalent de la zona XVIII s'estima l'any 2002 en 387.516, dels quals 326.340 habitants equivalents pertanyen al Baix Vinalopó, i 61.177 als municipis de la comarca del Vinalopó Mitjà. Del total de la població de l'àmbit d'estudi estan empadronats 292.121 habitants, mentre que la poblacional estacional és de 95.395 habitants.
  
Aquesta zona representa el 14,76% del territori de la província d'Alacant i el 3,69% de la Comunitat Valenciana, mentre que quant a la població, segons el cens de l'any 2003, aquests valors són respectivament del 19,01% i del 6,94%.
  
A continuació s'adjunta figura amb l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
Els residus afectats pel present Pla zonal són els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
1. Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
2. Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus del grup I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts, com també mobles, efectes i vehicles abandonats (aquests últims es regulen per la seua normativa específica).
  
- Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
Queden exclosos de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix s'exclouen del present pla, aquells residus regulats per normativa especifica:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
El títol II de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació dels residus en l'àmbit autonòmic, perquè la seua gestió pública o privada, s'execute conforme als plans aprovats per les administracions competents. Els plans previstos en la norma són:
  
- Pla integral de residus.
  
- Pla zonal de residus.
  
- Pla local de residus.
  
- Projectes de gestió.
  
El Pla zonal té com a funció desenvolupar i millorar les previsions del Pla integral de residus en els casos establits en la mateixa llei, i constituir-se en un instrument de la Generalitat Valenciana per a aplicar les estratègies i prescripcions en matèria de residus, de la Unió Europea i del Govern Estatal.
  
En conseqüència, el Pla zonal de la zona XVIII, té per objectiu general desenvolupar les previsions sobre gestió de residus del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, en els municipis de la província d'Alacant que s'inclouen en la comarca del Baix Vinalopó, i part dels inclosos en el Vinalopó Mitjà, adequant-les a la nova estratègia establida en el marc europeu.
  
La zona XVIII es va establir amb posterioritat a l'aprovació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com a conseqüència de la modificació d'aquest pel Decret 32/1999, de 2 de març, on es canvia la zonificació de la província d'Alacant passant de 5 a 6 zones, reestructurant les zones XIII i XVII, en quedar reduïdes en els 10 municipis que conformen la zona XVIII de nova creació.
  
En concret, els objectius específics que persegueix aquest Pla zonal són els següents:
  
1. Fixar els objectius de la zona quant a:
  
- Reducció de la generació de residus.
  
- Potenciació de recollida selectiva de materials.
  
- Valorització dels residus.
  
Eliminació segura dels residus no valoritzables
  
2. Establir mesures per a la consecució dels objectius fixats
  
3. Establir les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus objecte del pla. Nombre i tipologia, com també les seues característiques generals.
  
4. Identificació de zones aptes per a la implantació de distintes infraestructures. Establint les afeccions per raó del territori: aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i altres que resulten afectades.
  
5. Termini d'execució de les infraestructures.
  
6. Establiment de criteris de compensació a favor del municipi o municipis en què s'efectua la valorització i eliminació de residus.
  
7. Condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
8. Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió.
  
L'article 30 de la Llei de residus valenciana estableix el contingut dels plans zonals, i per tant l'abast d'aquests. La documentació del pla de la zona XVIII contindrà:
  
a) Document d'informació constituït per una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic.
  
b) Document d'ordenació constituït per:
  
- La memòria justificativa.
  
- Les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus.
  
- Els plànols d'ordenació.
  
El present document constitueix el document d'ordenació a què es refereix l'apartat b), en el qual s'inclou informació de caràcter vinculant.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el planejament
  
El present Pla zonal s'ha dissenyat assumint els principis inspiradors de l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus establits en la Directiva 1999/156/CEE, i que en base a aquesta s'ha desenvolupat la vigent legislació de residus a nivell estatal i autonòmic.
  
A més es tenen en compte aquells fonaments que han regit en l'elaboració del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana de 1997, com també el Pla nacional de residus urbans del 2000 € 2006, actualment vigents.
  
D'aquests principis distingirem els que són bàsics o generals dels jeràrquics que fan més eficaç la gestió dels residus.
  
8.8.1.1 Principis bàsics
  
Principi de prevenció i reducció. La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi d'autosuficiència: L'àrea afectada pel Pla zonal es dotarà d'infraestructures i mitjans necessaris per a facilitar la màxima independència en la gestió dels residus produïts en el seu àmbit territorial, sempre que existisca una massa crítica que ho justifique.
  
Principi de proximitat: els residus s'han de tractar el més prop del seu origen. Per mitjà d'aquest principi es pretén minimitzar els trasllats per a aquells residus la massa crítica dels quals no justifique promoure instal·lacions en els llocs de generació.
  
Principi de responsabilitat del productor: aquest principi conegut com ?qui contamina, paga?, pretén que els productors o posseïdors dels residus assumisquen els costos ambientals de la seua correcta gestió. El servei de recollida, tractament i eliminació dels residus urbans es finançarà per mitjà dels tributs o instruments semblants gestionats per les entitats locals o, si és procedent, per les comunitats autònomes, i per mitjà dels recursos provinents dels sistemes integrats de gestió (SIG).
  
Principi de subsidiarietat: per mitjà d'aquest principi es busca la màxima eficàcia en la gestió dels residus, per això es deixen les decisions en l'escaló administratiu més pròxim als problemes, que en aquest cas és el municipal. L'administració autonòmica intervindrà només en la mesura en què els objectius estiguen en risc de no ser aconseguits pels agents implicats.
  
Principi de responsabilitat compartida: La normativa vigent permet establir acords voluntaris i convenis de col·laboració entre col·lectius interessats per a la resolució dels problemes mediambientals derivats de la posada en el mercat de determinats residus. Amb això, l'administració, empreses i ciutadans podran treballar d'una forma concertada i en col·laboració per a solucionar els problemes plantejats en la producció i la gestió dels residus, adoptant mesures per a modificar matèries primeres, processos productius o fins i tot hàbits de consum.
  
Principi de conscienciació ciutadana: La problemàtica de la gestió de residus no es resol amb la sola promulgació de lleis i reglaments, perquè si és necessària no és suficient, i ha de complementar-se amb mesures de divulgació i sensibilització ciutadana, a fi que contribuïsquen a aconseguir els objectius del pla.
  
Principi de la desincentivació de la generació de residus: Aquest principi deriva de ?qui contamina paga?, i està inclòs en el PNRU, amb l'objectiu d'arbitrar instruments econòmics adequats, perquè ?qui contamina més, pague molt més?.
  
6.7.1.4. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el present Pla zonal fa seus aquells altres més pròxims a la gestió que la fan més eficaç, i que estableixen una jerarquia d'operacions. Aquestes són les següents:
  
1. Prevenció i minimització: Conjunt de mesures destinades a reduir la producció de residus i la quantitat de substàncies perilloses o contaminants presents en aquests. Aquestes actuacions incidiran en les fases productiva, de transport i de consum.
  
2. Reutilització i reciclatge: Conjunt de mesures tendents a aconseguir la màxima recuperació i reciclatge dels components continguts en els residus urbans a fi de reincorporar al cicle econòmic el màxim de materials i disminuir la deposició d'aquests en els abocadors.
  
3. Valorització: Tot procediment que permeta l'aprofitament dels recursos continguts en els residus, sense posar en perill la salut de les persones, ni causar perjudicis al medi ambient.
  
4. Eliminació segura: S'entén com a tal tot procediment que dóna a la fracció no valoritzable una destinació final a abocador controlat o destrucció total o parcial, que no posen en risc la salut humana, ni cause perjudicis al medi ambient.
  
A més es procurarà reduir els trasllats de residus, com també establir nous i millors instruments de gestió d'aquests; per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2 ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1 Sòls geològicament aptes
  
La selecció de les zones per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus ha de tindre en compte tots aquells aspectes relacionats amb els condicionants geològics i hidrogeològics de l'entorn, així mateix s'han de tindre presents les condicions naturals de l'entorn i tindre com a objectiu principal la protecció de la salut pública i del medi ambient.
  
La instal·lació d'algun emplaçament o infraestructura per al tractament de residus sòlids s'ha d'ubicar preferentment en zones que complisquen els següents requisits:
  
- Condicions geològiques de l'emplaçament: substrats impermeables de potència suficient (equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 m), sense fissuració o carstificació del terreny.
  
- Condicions hidrogeològiques de l'emplaçament: zones sense aqüífers, o si apareixen que siguen de menor importància.
  
- Condicions hidrològiques de l'emplaçament: s'han d'evitar terrenys inundables o aquells situats a rambles o amb un elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
1.2.2 Condicionants del transport
  
Les vies de comunicació són un dels factors més importants per a la ubicació d'emplaçaments, ja que aquestes han de reunir una sèrie de condicions perquè siga àgil el transport de residus urbans. La zona XVIII presenta una xarxa de carreteres que es troba definida pels següents eixos de comunicació, segons la seua jerarquia- funcionalitat:
  
Nacionals - RIGE
  
- A-7: aquesta autopista discorre només per la comarca del Baix Vinalopó. Passa per les proximitats dels municipis d'Elx i Crevillent, i s'hi discorre de forma ràpida.
  
- N- 332: transcorre per la comarca del Baix Vinalopó, concretament per la seua zona costera. Aquesta via només passa per Santa Pola, uneix aquesta ciutat amb altres que no es troben en l'àmbit d'estudi.
  
- N- 340: aquesta carretera discorre a l'est d'Elx i contínua cap a l'oest unint-lo amb Crevillent, es troba tota en la comarca del Baix Vinalopó.
  
- N- 325: és una desviació del N- 330, discorre per les comarques del Vinalopó Mitjà i el Baix Vinalopó. S'hi uneixen els municipis de Novelda, Aspe i Crevillent.
  
- N- 330: aquesta carretera és la que ve de les comarques que es troben al nord de la zona d'estudi, unint entre altres municipi Villena, Elda, etc. En la comarca del Vinalopó Mitjà sofreix una bifurcació amb un ramal que es dirigeix cap a Novelda i que es converteix en la N- 325, i l'altre que contínua sent la N- 330 i que discorre pel terme municipal de Monforte del Cid.
  
Autonòmiques - RBC
  
- C- 3317: aquesta carretera va des de la costa cap a l'interior, unint els termes municipals de Santa Pola i Elx, que estan separats 15,1 km, distància que es recorre en 15 minuts aproximadament.
  
- C- 3321: es tracta d'una desviació de la A-7, que té dos ramals, un cap al nord que arriba fins als municipis d'Aspe, i una altra cap al sud fins a Elx.
  
Locals- RLC
  
- La xarxa de carreteres locals s'estén per pràcticament tot l'àmbit, la qual cosa facilitaria l'accessibilitat dels distints vehicles de recollida dels residus sòlids urbans. Es poden destacar per unir una sèrie de municipis importants les següents:
  
- la A-403 què uneix els municipis de Novelda, la Romana i Algueña;
  
- la A- 412 que uneix el terme municipal d'Aspe amb el de Monforte del Cid;
  
- la A- 411 que uneix els municipis d'Aspe, Hondón de las Nieves i Hondón de los Frailes.
  
1.2.3. Zones protegides
  
S'han considerat com a zones no aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament i eliminació de residus les incloses en:
  
- Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA),
  
- Parcs naturals
  
- Microreserves.
  
- Zones humides.
  
Parcs naturals
  
- El Fondo d'Elx
  
- Les Salinas de Santa Pola
  
Llocs d'Interés Comunitari (LIC)
  
- La serra de Crevillent
  
Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana
  
- Els Bassars- Clot de Galvany
  
- Els Carrisars d'Elx
  
- Saladar d'Aigua Amarga
  
- Embassament d'Elx
  
Microreserves
  
- Barranc del Boig (Crevillent)
  
- Barranc l'Escolgador de Crist (Santa Pola)
  
- Cim de Crevillent (Crevillent)
  
- Coll de Sant Juri (Crevillent)
  
- Dunes de la Marina (Elx)
  
- Dunes de Pinet (Santa Pola)
  
- El Codo (Crevillent)
  
- El Fondó- El Derramador (Crevillent)
  
- El Fondó- Els Racons (Crevillent)
  
- El Fondó- Tolla Sud (Elx)
  
- Ombria de l'Algaiat (la Romana)
  
- Salines del Pinet (Santa Pola)
  
1.2.4. Principis per a la selecció de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
En aquest apartat s'explica la metodologia portada a terme per a la selecció de les distintes àrees considerades com a aptes per a la implantació de distintes infraestructures per a la gestió de residus.
  
Aquesta metodologia s'ha establit considerant tres cartografies bàsiques:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
- Cartografia de la classificació del sòl
  
- Cartografia dels espais protegits
  
A continuació s'explicaran de forma detallada els distints criteris que s'han seguit per a obtindre aquesta cartografia:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Per a aquesta cartografia s'ha utilitzat com a base el mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000 elaborat per la COPUT, s'ha d'assenyalar que en aquest mapa la litologia es dóna atesa la naturalesa del tipus de roca.
  
El següent pas consistix a relacionar el mapa de litologies de la COPUT amb les litologies que es mostren en els mapes geològics de la sèrie Magna de l'Institut Geològic i Geominer d'Espanya a escala 1:50.000, amb la finalitat d'identificar cada una de les litologies amb les distintes formacions geològiques.
  
De les litologies resultants d'encreuar informació, se seleccionen aquelles que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com a impermeables, com per exemple argiles, margues i les combinacions derivades d'aquestes.
  
Així, i prenent com a referència l'anterior, se seleccionen les següents litologies favorables per la seua baixa o molt baixa permeabilitat:
  
- Tg , margues, argiles i guix (Juràssic)
  
- T margues (Terciari)
  
- Cm 16, margues, arenoses i margocalcàries (Cretaci)
  
- T calcàries arenoses (Terciari)
  
- 6, Argiles i margues roses amb guix (Triàsic)
  
- 5, margues i margocalcàries amb ammonites (Juràssic)
  
- C23-26, calcària margosa tabular i margues blanques (Cretaci)
  
- TG, argiles i margues arenoses roges amb intercalacions de calcàries dolomítiques negres i guix (Triàsic)
  
- Tm Ba3 - Bb, margues blanques del primer tap (Terciari)
  
- T margues blanques i llims roses amb intercalacions de conglomerats continentals (Terciari)
  
- T margues arenoses grogroses (Terciari)
  
- T B1- B2 marga (Terciari)
  
- TG, margues bigarrades, guixenques (Triàsic)
  
- T margues arenoses i margues blanques (Terciari)
  
- T margues (Terciari)
  
- C 316-26, , margues ocre clar, amb nivells arenosos i calcaris (Cretaci)
  
Aquestes litologies donen lloc a un primer grup d'espais potencialment aptes per a l'establiment d'infraestructures d'eliminació de residus. Però, a més del caràcter impermeable de la litologia s'han tingut en compte altres criteris com:
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades.
  
- Superfície major a 10 hectàrees.
  
- Pendents mitjans no superiors al 30%.
  
- La configuració natural del terreny.
  
- La proximitat a espais naturals.
  
Com a resultat, s'obtenen una sèrie de litologies que compleixen totes les condicions anteriorment mencionades, i que posteriorment es creuen amb la informació obtinguda dels distints criteris que han sigut aplicats tant per a la classificació del sòl com per a les zones protegides.
  
Cartografia amb la classificació urbanística del sòl
  
Aquesta cartografia s'ha realitzat prenent com a base la cartografia temàtica a escala 1:50.000 elaborada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, però com existien municipis dins de l'àmbit d'estudi que havien modificat aquesta classificació s'ha portat a terme una actualització de la cartografia en els municipis d'Elx, la Romana i Algueña.
  
La cartografia de classificació del sòl reflexa la qualificació urbanística d'aquest segons la següent classificació:
  
- Sòl Urbà.
  
- Sòl Urbanitzable.
  
La cartografia que s'obté de l'aplicació d'aquest criteri, se li ha afegit la limitació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que assenyala que no s'ubicarà una nova instal·lació de gestió de residus ?amb caràcter general, a una distància inferior a 2.000 m de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 m d'aquest?. En el cas de l'àmbit XVIII, s'ha pres com a criteri una àrea de 500 m a partir del sòl urbà.
  
Cartografia d'espais naturals
  
Aquesta cartografia s'ha obtingut a partir de la cartografia de la Conselleria de Territori i Habitatge, es basa en la representació d'espais naturals i els següents punts d'interés:
  
- Parcs naturals
  
- Llocs d'interés comunitari (LIC)
  
- Zones humides
  
- Microreserves
  
Per tant, de l'aplicació d'aquest criteri s'obtenen la cartografia dels sòls no aptes per posseir espais naturals, en aquesta cartografia no s'han considerat aquells espais que puguen tindre cert interés paisatgístic.
  
Per a la integració de tots els criteris que s'han seleccionat per a detectar les zones aptes, s'ha utilitzat un Sistema d'Informació Geogràfica, concretament el programari ArcView, per a això s'han creat una sèrie de capes que contenen els diferents criteris o cartografies seleccionades, i s'han anat superposant, obtenint un mapa síntesi en què es troben seleccionats tots aquells emplaçaments aptes per a la ubicació d'infraestructures per a l'eliminació de residus (Mapa de zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus, a escala 1:50.000).
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
Les àrees aptes identificades es mostren en el plànol annex a aquest document, a escala 1:50.000 (Mapa de zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus). La llegenda del mapa diferència aquelles zones aptes des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona resultant exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció als nuclis urbans.
  
És important ressaltar la funció orientativa d'aquesta cartografia, aquesta és una ferramenta que facilita la identificació d'aquelles zones aptes per a l'establiment d'aquest tipus d'infraestructures.
  
El caràcter orientatiu d'aquesta cartografia exigeix la realització d'una sèrie d'estudis de detall (geològics, geotècnics i hidrogeològics) que permeten comprovar la idoneïtat de la zona, acompanyats de visites de camp que confirmen les aptituds d'aquesta.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
Residus urbans
  
El càlcul dels residus al llarg dels 20 anys de vigència del Pla zonal, s'ha basat en els següents paràmetres:
  
Població: equivalent any 2001, i una taxa de creixement del 1% anual constant. Per a l'estimació de la població equivalent l'any 2001, aquest estudi ha tingut en compte els següents paràmetres, recolzant-se en les bases de dades de l'INE referents a l'any 2001:
  
- Individus que viuen a la ciutat en habitatges principals.
  
- Individus que lloguen un habitatge secundari, buit o un altre tipus d'habitatges, considerant el percentatge d'ocupació.
  
- Individus que van a hotels, hostals, càmpings i cases rurals, considerant el seu nombre de places i el percentatge d'ocupació.
  
Taxa de producció de residus: constant a través dels anys, basada en l'estudi de Conselleria de Territori i Habitatge.
  
 Població
  
 equivalent Kg/hab. dia
  
Algueña 1.925 1,29
  
Aspe 17.638 1,40
  
Crevillent 28.149 1,26
  
Elx 218.564 1,06
  
Hondón de las Nieves 2.599 1,27
  
Hondón de los Frailes 1.127 1,29
  
Romana (la) 2.824 1,27
  
Monforte del Cid 6.809 1,41
  
Novelda 28.254 0,93
  
Santa Pola 79.627 0,78
  
 387.516
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus urbans en la zona XVIII es mostra en la taula adjunta:
  
Les fraccions components dels residus urbans es mostren a continuació per a la situació actual:
  
1.3.2 Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris).
  
D'acord amb els més recents estudis disponibles, es considera que la generació de residus de la construcció i demolició (RCD) per a la zona XVIII es pot calcular si prenem de base la taxa de 1.100 kg/hab.any. Segons aquests mateixos estudis, s'ha suposat que la proporció de RCD corresponent a obres menors, objecte d'atenció del Pla zonal, és del 8%, és a dir, una taxa de 88 kg/hab.any. La següent taula resumeix la producció de RCD d'obra menor corresponents al període considerat.
  
TAULA DE PRODUCCIÓ DE RESIDUS RCD
  
(t)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
RCD 232.119 406.972 044.141 800.177 633.272 429.726
  
RCD obres
  
menors 34.787 36.199 37.669 39.199 40.790 42.447
  
1.3.3 Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
D'acord amb les dades més recents proporcionades per la Conselleria de Territori i Habitatge, per a la zona XVIII, la producció d'aquest tipus de residus pot estimar-se en 7 kg/hab.any.
  
En la següent taula es mostra l'estimació de producció de residus verds de la zona XVIII.
  
TAULA DE PRODUCCIÓ DE RESIDUS VERDS
  
(t)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Verds 2.767 2.879 2.996 3.118 3.245 3.376
  
1.3.4 Residus perillosos domèstics
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ràtio (Kg/hab.any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos tipus general 0,45
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris és la següent:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ DE RESIDUS PERILLOSOS
  
 DE LA ZONA XVIII
  
(kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Piles 778.717 889.753 010.654 475.824 790.546 426.241
  
Piles botó 807 814 813 650 939 762
  
Fluorescents 75.322 229.288 155.580 451.736 159.673 587.183
  
Perillosos
  
general 349.276 481.382 694.280 858.332 797.043 909.371
  
TOTAL
  
PERILLOSOS
  
ZONA XVIII 192.404 621.319 048.828 103.029 928.904 670.875
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
3.5.0.7 Residus d'ordinadors
  
Les ràtios utilitzades (Font SEDISI-MCiT) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador, són les següents:
  
U. ordinador/hab Kg. ordinador/hab Kg. residus
  
 ordinador/hab any
  
 0,098 1,667 0,24
  
La producció de residus d'ordinador és la següent:
  
 EVOLUCIÓ DE LA PRODUCCIÓ DE RESIDUS D'ORDINADOR
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Ordinadors 94.116 59.878 721.079 042.326 325.336 226.839
  
4.6.5.8 Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
Prod. residus = nombre habitatges \* Percentatge de penetració \* pes/ vida mitjana.
  
Aparell Ràtio Ràtio Vida Pes
  
 penetració penetració mitjana mitjà
  
 llars llars (anys) (kg/u.)
  
 principals secundàries
  
1r televisor 0,997 0,499 15 32
  
2n televisor 0,500 0,250 15 32
  
1ª ràdio 0,973 0,487 20 0,8
  
2ª ràdio 0,650 0,325 20 0,8
  
Vídeo 0,805 0,403 12 2
  
HiFi 0,676 0,338 12 4
  
La producció de residus línia marró (kg/any), es mostra a continuació:
  
PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE LÍNIA MARRÓ
  
Aparell Kg residu/any Kg residu/any Kg residu/
  
 habitatges habitatges any totals
  
 principals secundaris
  
1r televisor 902.333 65.149 896.032
  
2n televisor 734.553 67.218 263.885
  
1ª ràdio 3855 585 4.484
  
2ª ràdio 8977 158 2.995
  
Vídeo 13.001 2.455 15.457
  
HiFi 21.836 4.123 25.959
  
A continuació es mostra l'evolució de la producció de residus de la línia marró per al període d'aquest pla:
  
EVOLUCIÓ DE LA PRODUCCIÓ DE RESIDUS
  
DE LÍNIA MARRÓ
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Línia
  
marró 437.277 429.317 386.609 497.829 805.055 700.520
  
7.6.2.6. Línia blanca
  
El càlcul de la producció de residus de la línia blanca s'ha realitzat amb les ràtios calculades a partir de l'estudi del sector, de l'any 2000, d'ANFEL, sobre la província d'Alacant. L'estimació d'unitats de residus ja inclou el criteri de vendes i interval de vida mitjana.
  
Prod. residus = U. residus \* Pes unitat / població
  
Aparell Unitats Ràtio Kg/Ud Kg residu/
  
 residus U. residus/ Hab Alacant
  
 Alacant Hab Alacant
  
Frigorífic 27.631 0,0191 51 0,98
  
Combinats 11.289 0,0078 70 0,55
  
Congeladors 5.886 0,0041 45 0,18
  
Termos 7.724 0,0053 16 0,09
  
Subtotal grup I 52.530 0,0363 1,79
  
Llavadores 39.973 0,0277 61 1,69
  
Llavaplats 7.428 0,0051 55 0,28
  
Vitroceràmiques 4.121 0,0029 8 0,02
  
Forns 14.470 0,0100 32 0,32
  
Microones 23.134 0,0160 18 0,29
  
Subtotal grup II 89.126 0,0617 2,60
  
Cuines 13.136 0,0091 42 0,38
  
Plaques de cocció 15.191 0,0105 10 0,11
  
Campanes 11.068 0,0077 12 0,09
  
Escalfadors 19.370 0,0134 11 0,15
  
Subtotal grup III 58.765 0,0407 0,73
  
TOTAL LÍNIA BLANCA 200.421 0,1387 5,12
  
La producció de residus de línia blanca és la següent:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ RESIDUS LÍNIA BLANCA
  
(t)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Grup I 353 052 317 296 996 839
  
Grup II 1.028 1.070 1.114 1.159 1.206 1.255
  
Grup III 687 240 927 468 276 897
  
TOTAL 2.023 2.106 2.192 2.280 2.373 2.469
  
8.0.8.7. Matalassos
  
El càlcul dels residus de matalassos produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges principals i secundaris, tenint en compte les següents dades:
  
 Ràtio Ràtio Vida Pes
  
 penetració penetració mitjana mitjà
  
 (nombre llits/ (nombre llits/ (anys) (kg/u.)
  
 habitatge habitatge
  
 principal) secundari)
  
 5 2,5 25 15
  
L'evolució de la producció de matalassos es mostra a continuació:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE MATALASSOS
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Matalassos 986.799 801.267 765.963 171.678 223.776 235.696
  
1.8.2.0 Mobles
  
Per al càlcul de residus de mobles s'ha pres la ràtio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Trobem que l'evolució de la producció de residus és la següent:
  
EVOLUCIÓ DE LA PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE MOBLES
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Mobles 536.436 196.676 025.280 349.901 949.369 648.360
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en les comarques compreses en el Pla zonal és la següent:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Ordinadors 94.116 90.987 789.217 996.728 622.511 529.839
  
Línia marró 538.662 460.054 505.106 838.323 494.740 756.985
  
Línia blanca 2.951.422 2.320.358 2.971.165 2.941.280 2.714.939 2.468.800
  
Matalassos 703.581 221.351 004.315 816.030 398.318 933.698
  
Mobles 242.114 840.977 987.242 825.804 709.841 838.069
  
TOTAL
  
VOLUMINOSOS
  
ZONA XVIII 3.870.795 3.909.698 3.371.416 4.560.350 4.859.175 4.497.337
  
1.3.6 Instal·lacions autoritzades existents
  
A l'hora d'analitzar la situació actual cal partir de la base que aquesta zona disposa d'una sèrie d'instal·lacions autoritzades, algunes d'elles en funcionament des de fa pocs anys, i que inclou tant plantes de tractament com abocadors. Aquestes infraestructures que, en alguns casos, s'han construït a l'empara de la modificació del PIR que va crear aquesta zona XVIII, ens permeten disposar de dades prou fiables, quant a la producció per municipis d'aquells residus que hi són gestionats, ja que tots ells depositen tots els seus residus domiciliaris (bossa tot-u), i envasos lleugers en alguna d'aquestes instal·lacions.
  
En aquests moments, a l'efecte d'aquest pla zonal, aquesta zona compta amb les següents instal·lacions autoritzades de tractament o eliminació de residus:
  
- Una planta de selecció i compostatge amb abocador de rebutjos i una línia de tractament d'envasos lleugers a Elx.
  
- Un abocador de residus urbans, inerts, industrials no perillosos i farines càrnies al municipi d'Aspe.
  
- Una planta de compostatge amb línia de tractament d'envasos lleugers al municipi de Crevillent.
  
- Un abocador de residus inerts al municipi de Santa Pola.
  
- A més de les instal·lacions citades, aquesta zona disposa també de 3 ecoparcs ubicats a Crevillent, Elx i Santa Pola.
  
La localització d'aquestes instal·lacions es pot observar en els plànols annexos.
  
Planta d'Elx
  
Aquestes instal·lacions, en funcionament des de l'any 2002, són propietat del Consorci per a la gestió dels residus sòlids urbans del Baix Vinalopó, i són gestionades, des de l'1 d'agost de 2004, per la UTE Urbaser, SA, Hormigones Martínez. Consta d'una planta de tractament i un abocador de rebutjos.
  
1.6.7.2. Planta de tractament
  
Consta de les següents instal·lacions:
  
- Fossa de recepció: Amb capacitat per a dos dies de descàrrega de RU (unes 700 t).
  
- Línia de selecció i classificació de RU. Compta amb una capacitat màxima de tractament de 136.000 t/any de RU, i és el factor que limita la nau de compostatge que no admetria una entrada superior de RU en planta sense alterar l'adequat compostatge de la matèria orgànica. La planta disposa de dues línies de selecció manual de materials voluminosos i valoritzables (plàstics, paper, vidre...) i selecció mecànica de metalls ferris per mitjà d'electroimant i metalls no ferris (alumini) per mitjà de separador de Foucault. Durant l'any 2003 s'han tractat 112.686 t de RU, recuperant 4.958 t en subproductes, i generant 64.344 t de rebutjos.
  
- Línia de compostatge de la fracció orgànica: El compostatge de la fracció orgànica, procés que encara no ha començat a funcionar, està previst que es realitze de forma aeròbica per fermentació i maduració per mitjà d'apilament en fileres (munts) de 2,5 m d'altura i 5m d'amplària, en nau coberta i tancada amb sistema d'aspiració de gasos i tractament d'olors per mitjà de biofiltres. L'aireig dels esmentats munts es realitzarà per mitjà de voltejadora, i l'afinament del compost per mitjà de garbellament i taula densimètrica. El tancament total de la nau de compostatge com també l'ampliació del sistema de biofiltres acaba de ser finalitzat i encara no ha entrat en funcionament, per la qual cosa, fins ara, la fracció ja garbellada ha sigut enviada a les plantes de tractament de Crevillent, Villena o Abanilla (Múrcia).
  
- Línia de selecció i classificació d'envasos: La capacitat de tractament és de 6.500 t/any. Es realitza una separació manual dels residus d'envasos mesclats per a obtindre els distints tipus de plàstics (PEAD, PET, PVC, PP, PS...). Els envasos metàl·lics no ferris (alumini, brics ...) se separen per inducció per mitjà d'un separador per corrents de Foucault, separant-se posteriorment, de forma manual, els brics (envasos compostos) de les llaunes d'alumini. Durant l'any 2003 s'han tractat 875 t d'envasos, recuperant 429 t en subproductes, i generant 874 t de rebutjos.
  
- Línia de compactació i premsat: La planta de tractament disposa de dues línies de compactació en premsa per a embalar, d'una banda, els subproductes obtinguts i, per una altra, la fracció restant i els rebutjos de les distintes línies de selecció i tria. Aquestes premses de bales han sigut dimensionades per a tractar, en conjunt, fins a 94.000 t/any, de forma que, d'acord amb els paràmetres de disseny, siguen capaços d'obtindre un rendiment de tractament de 40 t/hora.
  
4.3.7.0. Abocador de rebutjos
  
Aquesta instal·lació rep els rebutjos procedents de les línies de selecció i classificació de RU i envasos lleugers, compactats en bales per a facilitar el seu transport i reduir el volum ocupat en l'abocador. A més rep igualment compactada la fracció restant. També rep unes 80 t/mes de residu sense tractar, procedent d'unes rutes de recollida específiques d'Elx que, a causa de la seua composició, les fa intractables per a la planta de compostatge. D'altra banda, aquest abocador també rebria el rebuig final de l'afinament del compost, sense compactar, com a material de cobriment, quan començara la fase de compostatge. La capacitat total prevista en projecte és de 2.500.000 m³ amb 2 vasos d'abocament, encara que en aquests moments només s'ha condicionat un dels 2 vasos previstos, amb 966.722 m³ de capacitat, i queda el segon pendent d'habilitar a mesura que el primer s'ompliga. L'any 2003, l'abocador ha rebut un total de 64.344 t de residus.
  
Abocador d'Aspe
  
Aquest abocador, en funcionament des de l'any 1996, és propietat de la Mancomunitat d'Aspe - Hondón de las Nieves, i està situat en el paratge Upanel, partida Serra Negra, al costat del polígon industrial Tres Hermanas, a uns 2'5 km d'Aspe, i és Vaersa l'empresa gestora d'aquest.
  
Disposa de 4 vasos distints d'abocament, un per a residus urbans que rep, entre altres, els residus sense tractar d'Aspe i Hondón de las Nieves; un altre de residus industrials no perillosos; un tercer per a residus inerts i, finalment, un altre per a animals morts. Els dos últims ja han esgotat la seua capacitat, mentre que els restants, d'acord amb la informació de l'empresa gestora de l'abocador i al ritme actual, disposen d'una vida útil de 5 anys en el cas del d'industrials no perillosos i de 26 anys en el cas del vas de RU.
  
Planta de compostatge de Crevillent
  
Aquesta planta porta en funcionament des de l'any 1974, i és propietat d'Abornasa i està gestionada per la mateixa empresa. Es localitza a la partida del Catxap, al sud-est de nucli urbà de Crevillent. Té una capacitat de tractament d'unes 95.000 t/any, i rep, a més dels residus urbans d'altres municipis de fora d'aquesta zona, els RU de Crevillent. A més de la planta de compostatge, pròpiament dita, compta amb una línia de classificació i transformació de materials plàstics, procedents de plantes de tractament d'envasos, en la qual s'obté restes de distints plàstics. D'altra banda rep i classifica, amb mitjans mecànics, residus voluminosos i efectes, realitzant una valorització dels residus de fusta per mitjà de trituració per a tauler d'aglomerat.
  
Abocador de residus inerts de Santa Pola
  
En aquesta zona s'ubica, molt pròxim al port, l'abocador de residus inerts de Santa Pola, el titular del qual és l'Ajuntament. Té una capacitat aproximada de 200.000 m³, realitzant la gestió d'aquest l'ajuntament. En aquest abocador es depositen tant residus inerts pròpiament dits, com altres residus no aptes d'acord amb la vigent normativa d'abocadors.
  
ECOPARCS
  
De tots els municipis de la zona tan sols disposen d'ecoparc 3 d'aquests: Crevillent, Elx i Santa Pola, i està en construcció el d'Algueña i pendent d'execució el d'Aspe, que compta amb projecte i disponibilitat de terrenys.
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
Els objectius generals de la planificació de la gestió dels residus de la zona XVIII són els següents:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1 Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recull vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a la zona XVIII;
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament el 30% de la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants) en els municipis de més de 10.000 habitants, la qual cosa suposa un 20% del total.
  
- A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis de més de 2.000 habitants. Açò suposa quasi la totalitat de la matèria orgànica.
  
El contenidor de la fracció restant es recollirà a la vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de forma que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2 Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en la zona XVIII, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de recollida selectiva per als municipis especificats (més de 2.000 habitants) en el document d'informació, l'any 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació.
  
- Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
- Adequació de les instal·lacions; línia de valorització de la matèria orgànica procedent de recollida selectiva, compostatge de residus verds, incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts i classificació i tractament de residus voluminosos
  
- Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Tenint en compte aquestes premisses es proposen com a mínim les següents infraestructures:
  
- Instal·lacions de Valorització
  
La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, determina en la disposició transitòria primera que els plans zonals, en l'àmbit dels quals es troben instal·lacions, en funcionament i autoritzades, hauran de tindre en consideració i establir el règim en què desenvoluparan la seua activitat.
  
En aquesta zona, estan en funcionament i autoritzades per la Conselleria de Territori i Habitatge, les següents instal·lacions de valorització:
  
- Planta de recuperació i compostatge d'Elx i depòsit annex, en l'actualitat tracta 112.000 t/any. Propietat del Consorci del Baix Vinalopó
  
- Planta de recuperació i compostatge de Crevillent, el titular del quela és ABORNASA, amb una capacitat anual de 95.000 t
  
Les característiques d'aquestes instal·lacions s'han descrit, succintament, en el punt 1.3. Una descripció més detallada d'aquestes es recull en el document d'informació.
  
La llei valenciana de residus estableix en l'article 29 les determinacions que han de contemplar els plans zonals, i entre elles, aquelles que s'estimen necessàries o convenients per les característiques del residu que s'han de gestionar o de l'àmbit territorial sobre el qual s'aplica. Atés que en l'àmbit territorial d'aquest Pla zonal hi ha instal·lacions en funcionament i un consorci amb competències en la gestió de residus municipals, aquest pla zonal recull un ventall de possibilitats per a la valorització dels residus urbans i correspon al Consorci de Residus Sòlids Urbans del Baix Vinalopó l'elecció de l'estratègia que considere mes adequada per a aconseguir els objectius establits en aquest pla.
  
Atés que en aquests moments la capacitat de tractament de la planta d'Elx és insuficient per al tractament de tots els residus de la zona, es proposa que la planta d'Elx siga la planta del Pla zonal, per la qual cosa el consorci ha de prendre les mesures necessàries per a adaptar-la, de forma que dispose de la capacitat suficient que permeta complir els objectius establits en aquest pla.
  
També cal tindre en compte que la recollida en origen de la matèria orgànica, de forma separada, d'acord amb els objectius previstos per al 2007 i el 2010, fa necessari adaptar les plantes per a la recepció i el compostatge d'aquesta fracció, les quantitats previstes de matèria orgànica recollida en origen són les següents:
  
Any t de matèria orgànica
  
 recollida en origen
  
2007 11.400
  
2010 18.600
  
La planta d'Elx ha de comptar, independentment de les tecnologies seleccionades, amb les següents línies:
  
- Línia de selecció i classificació. El rendiment global de recuperació de materials en aquesta línia no serà inferior al 9% de les entrades dels residus. Aquesta línia tractarà tant el tot-u com la fracció restant de la matèria orgànica recollida selectivament.
  
- Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament, independent de la línia de tractament de matèria orgànica procedent de la recollida en massa.
  
- Línia de tractament de la fracció orgànica del residu tot-u.
  
- Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és procedent, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, amb l'objectiu de ser incorporats al procés de compostatge.
  
- Línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Instal·lacions d'eliminació
  
En l'actualitat la zona compta amb les següents instal·lacions d'eliminació:
  
- Abocador d'Aspe
  
- Abocador annex a la planta d'Elx
  
Aquestes instal·lacions han de destinar-se al depòsit dels rebutjos de les instal·lacions de valorització i altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, i les fraccions no valoritzables procedents de la planta de classificació i tractament de voluminosos que no tinguen la naturalesa d'inerts.
  
Atés que la vida útil de l'abocador d'Aspe (funcionant com a abocador de rebutjos de la planta d'Elx) és de 3,6 anys i la del d'Elx 3,9 anys, la qual cosa en conjunt dóna una vida útil màxima de 7,5 anys, resulta necessària la construcció d'una nova instal·lació d'eliminació de les fraccions no valoritzables amb capacitat suficient per a aconseguir una vida útil de 20 anys. Es proposa l'ampliació de l'actual abocador d'Elx annex a la planta, per mitjà de la construcció d'un nou vas d'abocament annex a l'actual.
  
2.2 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1 Infraestructures
  
Es proposa la construcció d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de la línia de blanca amb clorofluorocarbonis (CFC) a la planta de tractament d'Alacant, la qual està prevista que entre en funcionament a finals de 2004.
  
- Línia blanca sense CF: consistent en el desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Línia de matalassos.
  
- Línia de mobles i efectes. trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1 Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
A la taula de la següent pàgina es resumeixen els residus admissibles en un ecoparc tipus i els components més freqüents que solen albergar aquests:
  
RESIDUS ADMISSIBLES COMPONENTS MÉS FREQÜENTS
  
BANALS
  
Vidre Blanc botelles, color botelles, plànol, finestres,etc.
  
Paper i cartó Paper i cartó
  
Metalls Alumini, ferralles, cables de coure, bronze, acer inoxidable, etc.
  
Tèxtils Roba vella, restes de confecció
  
Plàstics Botelles de PVC, PET i altres.
  
VOLUMINOSOS
  
Electrodomèstics Neveres, llavadores.
  
RAEE Ràdios, televisors, vídeos, HIFI, DVD, PC, etc.
  
Residus verds Restes de poda i jardineria.
  
RCD domiciliaris Runes procedents de reparacions domiciliàries
  
Altres voluminosos Matalassos, mobles vells i fustes, somiers, caixes, marcs i portes, etc.
  
TÒXICS I PERILLOSOS
  
Olis Industrial i vegetal
  
Bateries Bateries d'automòbil
  
Piles elèctriques Botó, cilíndriques, acumuladors,etc.
  
Tubs fluorescents, llums Tubs fluorescents, llums
  
Medicaments Medicaments caducats
  
Radiografies Radiografies
  
Xicotets envasos no tòxics Pots de capacitat <30 hg, dissolvents, pintures, vernissos, etc.
  
A continuació es mostra la recollida dels tipus de residus en funció de la tipologia dels ecoparcs.
  
ECOPARC TIPUS DE RESIDUS PRINCIPALS
  
 A Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
 B Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
 C Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
 D Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
2.3.2 Infraestructures
  
Els ecoparcs existents són els següents, classificats segons el tipus:
  
ECOPARCS EXISTENTS EN LA ZONA XVIII
  
2004
  
 Habitants
  
 equivalents Tipus ecoparc
  
Crevillent 28.715 D
  
Elx 222.957 D
  
Santa Pola 81.228 B
  
Tenint en compte aquests ecoparcs existents, i com a criteri de localització no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, es proposa la construcció dels següents ecoparcs en la zona XVIII:
  
PROPOSTA DE CONSTRUCCIÓ
  
DE NOUS ECOPARCS
  
Municipi Tipus d'ecoparc Núm. ecoparcs
  
 proposats
  
Algueña B 1
  
Aspe D 1
  
Elx D 1
  
Hondón de las Nieves B 1
  
Hondón de los Frailes A 1
  
la Romana B 1
  
Monforte del Cid C 1
  
Novelda D 1
  
Santa Pola D 1
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km. D'altra banda seria convenient, per a optimar la gestió dels residus que allí es recullen, que tots els ecoparcs compten amb personal de control ja que, en cas contrari, la qualitat de la recollida selectiva disminueix notablement.
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2 Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
- Tractament en Planta de valorització de RCD.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
2.5 MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus han d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cadascun dels residus o la repercussió de les modificacions en els cànons actuals. En el càlcul dels dits cànons es tindran en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Tots els municipis inclosos en la zona XVIII, juntament amb la Diputació Provincial d'Alacant, estan integrats en el Consorci de residus sòlids urbans del Baix Vinalopó. Aquest consorci, constituït al gener de 1997, ha d'adaptar els seus estatuts de tal forma que complisca els requisits establits en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana que a continuació es resumeix:
  
El consorci actuarà com a administració competent per a la tramitació i l'adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci ha d'estar integrat per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució. En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci ha de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla zonal i ha d'adaptar els seus estatuts, abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en el dit procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca de la dita obligació.
  
El consorci tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci, podrà estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial d'Alacant.
  
Els seus estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
2.7 TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, podrà revisar-se abans del terme de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
- 1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació.
  
- 30.000 € o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
- Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
- Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions ciutadanes per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals han d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans a ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
2.9.2 Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió de residus, és imprescindible la participació de la ciutadania i dels agents socials implicats. És urgent desenvolupar estratègies que ajuden a canviar actituds i comportaments que minimitzen la necessitat d'intervencions repetides. Per a això, s'ha d'impulsar la realització d'una campanya de comunicació ambiental, destinada no sols a donar informació sinó també a promoure el canvi d'hàbits. El Pla de gestió ha de determinar la dotació pressupostària de la campanya de comunicació ambiental, i és necessari destinar un percentatge del pressupost total.
  
0.2.2.5. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Entre els diversos reptes mediambientals que s'han d'afrontar en aquest principi de segle, hi ha pocs que necessiten tanta participació social com la gestió integrada dels residus. És per açò necessària l'adopció de mesures d'informació, educació i comunicació ambiental destinades a la ciutadania, encaminades a :
  
1. Fomentar la reducció de residus.
  
2. Consolidar i millorar la recollida selectiva actual.
  
3. Incorporar la recollida selectiva de matèria orgànica a partir del 2007.
  
4. Acceptació de les instal·lacions de tractament i gestió de residus.
  
La promoció d'estils de vida més sostenibles, ens porta inicialment a modificar processos cognitius i actitudinals de les persones, que desemboquen finalment en canvis conductuals, per això plantegem objectius a tres nivells, són necessaris tots aquests, i es necessiten recursos i elements comunicatius específics per a la seua consecució. Els objectius són els següents:
  
Nivell cognitiu
  
- Que la ciutadania entenga la problemàtica dels residus i conega els diferents factors implicats.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer: reduir, reutilitzar i reciclar).
  
- Que la ciutadania distingisca les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus especials, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Que els diversos agents socials disposen d'un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos aspectes que afecten el Pla zonal, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
Nivell emocional i actitudinal
  
- Que la ciutadania siga conscient de l'impacte sobre el medi ambient d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més sostenible, encara que aquest exigisca un major esforç.
  
- Difusió, entre la ciutadania, de la reducció de residus com el primer pas en la gestió sostenible d'aquests.
  
- Conscienciar a distribuïdors, comerciants i consumidors sobre les implicacions ambientals de la venda, compra i ús de qualsevol producte o servei (ACV, anàlisi de cicle de vida dels productes)
  
- Que la ciutadania siga conscient de la necessitat d'instal·lacions i equipaments de tractament de residus, i que siguen acceptats finalment.
  
Nivell comportamental
  
- Que es produïsca un canvi d'hàbits quotidians en la ciutadania, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un únic ús, etc...), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Que s'utilitzen i es consumisquen preferentment productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge.
  
- Que els distribuïdors i venedors participen activament en el model de gestió, oferint als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o recicables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'ecobalanç positiu.
  
- Ús correcte de les diverses instal·lacions i equipaments de tractament de residus (des dels contenidors, ecoparcs, camions de recollida, fins a les diferents plantes de selecció i tractament)
  
- Que es coordine la participació dels ajuntaments en les campanyes de sensibilització i educació, segons el lloc d'implantació.
  
Aquests objectius generals de la campanya de comunicació han d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
1.0.5.4. Planificació cronològica de la campanya
  
La campanya tindrà tres fases diferenciades: inicial, de consolidació, i de seguiment i avaluació; cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents.
  
Han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació segons la seua distribució en el temps:
  
- Comú i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el pla. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment. Aquests elements són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del pla, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada un els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Aquests elements corresponen a la fase de consolidació de la campanya en el municipi i són principalment la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), visites porta a porta, etc.
  
Fase inicial
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que la ciutadania conega la gestió dels residus urbans, les possibilitats de reducció de residus i la recollida selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», ?reducció?, «recollida selectiva», «reciclatge», etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Aquesta actuació contribuirà a incrementar la reducció de residus, millorar la recollida selectiva existent i crear expectatives per a la posada en marxa del nou sistema de recollida selectiva de matèria orgànica.
  
En aquesta fase de la campanya de comunicació ambiental s'utilitzaran diversos recursos de comunicació com són:
  
- Realització d'una enquesta inicial, per a conéixer l'opinió i el nivell de coneixement de la ciutadania sobre la imatge de l'actual sistema de gestió de residus, sobre la recollida selectiva i la predisposició a participar-hi, i sobre altres motivacions que evidencien les principals barreres i potencialitats per a fonamentar la campanya. Aquesta enquesta, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització de la ciutadania i les seues preocupacions en aquest àmbit, farà una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència de la ciutadania enquestada.
  
- La creació d'un lema general de la campanya, i la creació d'un logotip o qualsevol altre element gràfic. Aquests instruments han d'aparéixer representats en tots els elements de comunicació que s'utilitzaran en la campanya, fins i tot en els mitjans físics, com els contenidors, els mitjans de segregació interna, els camions de recollida, etc.
  
- Publicitació de l'oficina per a la promoció de la minimització i el reciclatge (descrita en el punt 8.1 del document d'informació) i dels serveis que ofereix
  
- Redacció d'articles de premsa.
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla en general.
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic.
  
- Organització d'exposicions en les instal·lacions existents i jornades de portes obertes.
  
- Realització de sessions informatives per a associacions i col·lectius específics.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
- Preparació del voluntariat que realitzarà les visites porta a porta en la següent fase de la campanya.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tota la ciutadania, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Fase de consolidació de la campanya
  
La consolidació de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de preparar-se amb la suficient anticipació. Aquesta etapa ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida selectiva de matèria orgànica previst per al 2007. Per això aquesta fase serà més efectiva si es coordina des dels ajuntaments. Els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als dits ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població amb antelació de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben els següents:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Territori i Habitatge i de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe de la posada en marxa del servei de recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats)
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Realització de reunions o visites informatives específiques sobre la posada en marxa de la recollida selectiva de matèria orgànica, a comerços, mercats, escoles, bars, restaurants i altres grans productors.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció (per introduir el contenidor de matèria orgànica i consolidar la resta dels contenidors de recollida selectiva)
  
- S'ha d'estar alerta dels possibles errors en la comunicació per a prendre mesures al més prompte possible. També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, per mitjà dels diaris i de les ràdios municipals).
  
Fase de seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la reducció de residus, la segregació en origen de totes les fraccions, i especialment de la matèria orgànica, i la participació de la ciutadania i col·lectius.
  
Aquesta fase és imprescindible per a:
  
1. Augmentar la participació i evitar la desmotivació de la ciutadania, passada la primera fase de la campanya.
  
2. Mantindre la ràtio de producció de residus per habitant.
  
3. Millorar la qualitat dels materials segregats.
  
4. Conéixer el seguiment de la ciutadania.
  
Durant aquesta fase, s'han de realitzar les següents actuacions:
  
- Continuar oferint informació ininterrompudament a la ciutadania.
  
- Continuar amb els programes d'educació ambiental a les escoles, incorporant-los en el currículum escolar i que contemplen l'organització de tallers de reducció i reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Realització d'enquestes a la ciutadania per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el sistema de gestió de residus i els serveis de recollida selectiva.
  
- Realització de l'avaluació de la campanya de comunicació ambiental. Una campanya de comunicació ambiental pot entendre's com a tal, quan en la seua planificació, disseny i posterior realització s'incloga, de forma sistemàtica, la valorització d'aquesta. Es tracta d'esbrinar en quin grau els objectius proposats s'han aconseguit, per a això hauran d'emprar-se diferents indicadors com són la quantitat de residus recollits, enquestes a la ciutadania, entrevistes individuals....
  
2.10 CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
- Residus urbans, de jardineria i voluminosos, que inclourà les actuacions següents:
  
Adaptació i explotació de la planta de tractament de RU i ampliació de l'abocador de rebutjos d'Elx, propietat del Consorci per a la Gestió de Residus Sòlids Urbans del Baix Vinalopó. S'inclourà la construcció i l'explotació d'una línia de valorització de la matèria orgànica de recollida selectiva, una línia de tractament de poda i jardineria i el forn d'incineració d'animals domèstics morts que s'ha de construir en la mateixa planta de tractament d'Elx.
  
Construcció i explotació de la xarxa d'ecoparcs
  
Construcció i explotació del Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris i que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar la publicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
Així mateix es recomana l'aplicació supletòria del títol V del Contracte de concessió d'obra pública, del text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zona XVIII de la Comunitat Valenciana.
  
3.1 Instal·lacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
El projecte de gestió de la zona XVIII del PIR de la Comunitat Valenciana, ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1. Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3, comptant amb els existents que figuren en el mateix apartat, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
2. Construcció i explotació d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valoritzables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
3. Adequació i explotació de les instal·lacions de valorització de residus urbans, que ha de disposar d'una línia independent de matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, degudament triturats, com també una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
4. Ampliació i explotació de les instal·lacions d'eliminació (abocador d'Elx) per als rebutjos de valorització, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació de residus voluminosos.
  
5. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebutjos de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa d'inert.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, ni la valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació als envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzematge, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2.Terminis de construcció, explotació i manteniment postclausura de les instal·lacions
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
- Adequació instal·lacions de valorització (planta d'Elx): 3 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
- Ampliació instal·lacions d'eliminació: 2 anys
  
- Construcció centre de classificació i tractament de voluminosos: 3 anys
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, distingint entre valorització i eliminació:
  
- Instal·lacions de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari ha de fer-se càrrec al seu compte del desmantellament final de la instal·lacions de valorització al final de la seua vida útil, com també del manteniment postclausura del o dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial Decret 1.481/2001.
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió
  
- Avantprojecte d'instal·lacions
  
- Pla de gestió
  
- Estudi economicofinancer
  
- Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, remetent-se expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedix d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
Inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és procedent, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionat de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació de residus voluminosos. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de forma que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
7.0.8.2. Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el Pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es podran acceptar ubicacions en zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables en abocador, conforme al que estableix el Reial Decret 1.481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que estableix el Reial Decret 1.481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i especificant els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, annex II del Reial decret 1.481/2001).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han d'abocar, diferenciant codis LER i especificant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Volum total previst dels residus, indicant volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives dels abocadors: superfície total a ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzematge de lixiviats; sistema drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Real Decret 1.481/2001.
  
L'avantprojecte de les instal·lacions de valorització i eliminació contindrà els següents annexos:
  
- Estudi geologicogeotècnic
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització haurà de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, haurà de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut mínim de les quals serà:
  
- Reconeixement de camp
  
- Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament
  
- Sèrie geològica local
  
- Estructura i fracturació dels materials de la ubicació
  
- Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament
  
- Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitat de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
- Reconeixements preliminars (cales, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics)
  
- Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
- Assajos in situ
  
- 2 calicatas per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir per mitjà de mitjans mecànics.
  
- 1 assajos d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas.
  
- 1 sondejos amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'ells, a la cota de suport de l'abocador més cinc vegades el gruix requerit a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 20 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat haurà d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
- Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es podrà reduir el nombre d'assajos in situ a 1 cala per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
- En el cas que amb la dita profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En tot cas podrà substituir-se aquest sondeig per algun pou o sondeig existent aigües avall de l'emplaçament, sempre que resulte representatiu de la hidrogeologia local.
  
- Fins a profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell litològic representatiu:
  
- Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada
  
- Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
- Un assaig de permeabilitat in situ (Lefranc o Lugeon segons les condicions del terreny)
  
- Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport del futur abocador s'executaran els següents assajos:
  
- Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
- Cada 5 m assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
- Cada 5 m assaig de permeabilitat in situ.
  
- Hidrogeologia
  
Per mitjà dels sondejos s'identificarà la presència o absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, com també el rang de gradient hidrogeològic local, si és procedent. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtindre analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
- Estudi d'impacte ambiental
  
S'inclourà un estudi d'impacte ambiental corresponent a les obres i a les activitats de valorització i eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, contemplant expressament tant els accessos a les instal·lacions, com els corresponents subministraments de serveis, per formar part d'un mateix tot.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- Avantprojecte d'accessos a les instal·lacions
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a les instal·lacions, tant de valorització com d'eliminació, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de camions de recollida de residus i transport de rebutjos, si és procedent, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de forma que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, disposant d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cadascun d'ells.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, determinant la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
- Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
S'inclourà un avantprojecte de subministraments de serveis bàsics a les instal·lacions, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000, i especificant els punts d'entroncament amb les corresponents xarxes de distribució.
  
Les connexions de serveis es dimensionaran amb capacitat suficient per a les necessitats globals de les instal·lacions, vigilant especialment en el cas d'optar per la valorització energètica la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament proposats amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cadascun dels serveis.
  
3.3.3 Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
5.3.0.2. Modelización del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions que s'ofereixen, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
3. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), així com la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
3.6.3.8. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants del consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes tals com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
5.8.4.7. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà d'incloure els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 0.8.9.8 del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
- Objectius
  
- Destinataris
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
- Temporització
  
- Recursos humans
  
- Altres recursos
  
- Pressupost
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'opte per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'ha de repercutir
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o a instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també ls costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons davant d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80%, 85%, 90%, 95%, 100%, 105%, 110%, 115% i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i l'IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
S'inclouran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
- 0,6 € per tona de residus entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- 1,2 € per tona de residus entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- 30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent designat pel consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
- Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
a) Solvència tecnicotecnològica
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) Solvència economicofinancera
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valoració per aquest concepte.
  
c) Solució tècnica proposada
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus.
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
- Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus.
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és procedent, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament.
  
- Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental.
  
- Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions.
  
- Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'ha de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1 Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
b) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
c) Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.