Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5216, del 10-03-2006 (2006/2381)

Notificació a Violeta Zoltan. Judici de mesures de fills extramatrimonials número 441/2005.
-------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5216

Data del DOGV
:   10-03-2006

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA - A) EDICTES I CÈDULES DE NOTIFICACIÓ D'INTERLOCUTÒRIES, PROVISIONS I SENTÈNCIES

Número del document
:   2006/2381


Organisme emissor
:   Jutjat de Primera Instància Número 7 de Castelló de la Plana

Tipus de document
:   Anunci

Notificació a Violeta Zoltan. Judici de mesures de fills extramatrimonials número 441/2005. [2006/M2381]  
Montserrat Isabel Cabrera, secretària del Jutjat de Primera Instància número 7 de Castelló, en el judici a què es fa referència, s'ha dictat la resolució el text literal de la qual és el següent:  
Sentència número 240/2006.  
Castelló de la Plana, 21 de febrer de 2006.  
José Luis Conde-Pumpido García, magistrat jutge de Primera Instància número 7 de Castelló, ha conegut les presents actuacions sobre mesures de fills extramatrimonials número 441/2005, promogudes per Emil Tudor Bazavan, representat per la procuradora senyora Ballester Villa i defés per la lletrada senyora Falomir Villacañas, contra Violeta Zoltan, en rebel·lia, i en què ha sigut part el Ministeri Fiscal.  
Antecedents de fet:  
Primer  
La procuradora senyora Ballester Villa, en la representació que té acreditada d'Emil Tudor Bazavan, va formular demanda per a regular les relacions respecte del fill menor extramatrimonial contra Violeta Zoltan, sol·licitant l'adopció de les que es contenien en la dita demanda, i que per economia processal es donen per reproduïdes. Els fets en què fundava la seua demanda eren:   
1. De la relació de convivència entre demandant i demandada va nàixer un fill el 29 de maig de 2004.   
2. Arran de la denúncia interposada pel senyor Bazavan contra la senyora Zoltan, el Jutjat d'Instrucció número 5 de Castelló va dictar interlocutòria de protecció de la víctima i va atribuir al pare la custòdia del fill, amb un règim de visites entre la mare i el fill en el punt de trobada, i una pensió d'aliments a favor del fill de 90 euros mensuals.   
3. La mare exercix la prostitució amb uns ingressos d'uns 500 euros al mes.  
Segon  
Admesa a tràmit la demanda, es va citar la demandada (que no va comparéixer i va ser declarada en rebel·lia) i el Ministeri Fiscal, que va contestar sol·licitant que es dictara sentència d'acord amb el resultat de la prova que es practicara.  
Tercer  
Citades les parts a compareixença, esta es va celebrar el 20 de gener de 2006, amb la sola assistència de la part actora, que es va ratificar en la seua demanda encara que modificant-la en el sentit que no s'establira règim de visites entre la demandada i el seu fill, i del Ministeri Fiscal, que es va ratificar en la seua demanda.  
Quart  
Rebut el pleit a prova, es va procedir a la pràctica de la proposta i admesa, que per la part demandant va consistir en documental (donar per reproduïda l'aportada amb la demanda, i una altra que va aportar en l'acte), mentre que el Ministeri Fiscal va sol·licitar l'interrogatori de la demandant.  
Practicada en l'acte tota la prova admesa, i després de concretar el fiscal la seua petició, va quedar el pleit vist per a sentència.  
Cinqué  
En el present procediment cal declarar com a fets provats els següents:  
1. Emil Tudor Bazavan i Violeta Zoltan van mantindre una convivència de fet, fruit de la qual va nàixer un fill, Ionut Mario, el 29 de maig de 2004.  
(Fet provat per mitjà de la certificació de naixement del fill aportada amb la demanda.)  
2. El 16 de març de 2005, el Jutjat d'Instrucció número 5 de Castelló va dictar interlocutòria de mesures de protecció de la víctima en què, junt amb mesures de caràcter penal, adoptava les següents d'orde civil:  
1. S'atribuïx a Emil Tudor Bazavan l'ús i gaudi del domicili familiar.  
2. S'atribuïx a Emil Tudor Bazavan la guarda i custòdia del fill comú menor d'edat.  
3. Es concedix a Violeta Zoltan el règim de visites sobre el fill comú menor d'edat consistent en els dissabtes alterns des de les 11.00 fins a les 13.00 hores. Les visites hauran de realitzar-se en el punt de trobada familiar siti al carrer de Palanques, número 2, de Castelló de la Plana, amb presència d'educador o psicòleg infantil del centre.  
4. Es fixa com a pensió d'aliments a satisfer per Violeta Zoltan a favor del seu fill menor la suma de 90 euros, suma que haurà d'abonar-se en els 5 primers dies de cada mes en el compte que designe Emil Tudor Bazavan.  
(Fet provat per mitjà de la còpia de la interlocutòria de l6 de març de 2005 aportada amb la demanda.)  
3. La mare ha incomplit el règim de visites fixat en la interlocutòria de 16 de març de 2005, sense acudir al punt de trobada. (Fet provat per mitjà de la documental aportada per la part demandant en la vista del 20 de febrer de 2006.)  
4. La mare es dedica a la prostitució, amb uns ingressos d'uns 500 euros mensuals. (Fet provat per l'aplicació del que disposa l'article 770.3 de la LEC, davant de la incompareixença de la demandada.)  
Fonaments jurídics:  
Primer  
En el present procediment, s'exercix per la part actora demanda de guarda i custòdia sobre fill menor amb fonament en l'article 748.4 de la Llei d'Enjudiciament Civil i 770.6 del mateix text legal. En primer lloc, cal tindre present que per a la resolució i adopció de les presents mesures, ha de partir-se de la igualtat absoluta dels fills nascuts d'una unió de fet, respecte als matrimonials, donada la claredat de l'article 39 C.E. que assegura la protecció integral dels fills davant de la llei amb independència de la filiació; ha de dir-se que en les unions de fet, quan s'extingixen, com en este cas, sorgixen previsions normatives que tenen com a destinataris els fills, ja que estos .com ja s'ha indicat. són iguals davant de la llei amb independència de la seua filiació (art. 39.2 C.E.) i haguts dins o fora del matrimoni, els pares han de prestar-los assistència de tot tipus (art. 39.3 C.E.), precisament, entre altres motius, com diu la STC 15 de novembre de 1990 «perquè la seua filiació i condició d'haguts dins o fora del matrimoni és el resultat de decisions alienes a estos», i en eixa assistència, dins de la pàtria potestat com a funció, és a dir, com a dret-deure, està vetlar per ells, tindre'ls en la seua companyia, alimentar-los, educar-los i procurar-los una formació integral, segons l'article 154.1 C.C., deures i facultats que s'engloben dins del concepte de relacions paternofilials. No es pot oblidar que el criteri de la nostra jurisprudència actual apunta que tota la normativa legal reguladora de les mesures relatives als fills en els casos de nul·litat, divorci i separació, i per extensió als supòsits de cessament de la convivència en unions no matrimonials, està informada pel criteri primordial del favor filii, de tal forma que els acords sobre atenció i educació hauran de ser presos sempre en benefici del menor, i això suposa que ha d'atendre's, com a guia per a resoldre totes les qüestions que suscite l'exercici efectiu de la guarda i custòdia, a la formació integral dels fills, entesa com a adequat desenvolupament de les aptituds morals, intel·lectuals i físiques.   
Per això, no poden entendre's les pretensions de les parts en este litigi com a drets i interessos exclusius d'un o d'un altre que queden afavorits o perjudicats per una sentència dictada a favor o en contra. Ha d'entendre's el pronunciament com una decisió que pretén, sobretot, vetlar per l'interés del menor i procurar per a ell una situació que l'afavorisca en la major mesura possible. La Llei 30/1981, de 7 de juliol, va alterar substancialment el criteri determinador de l'atribució de la guarda i custòdia dels fills menors en casos de crisi matrimonial, de tal manera que de concebre's com un premi o càstig als esposos atesa la relació matrimonial en sentit estricte, va passar a considerar-se exclusivament en l'interés dels fills i en el manteniment de la unitat familiar dins del que siga possible. Tal canvi, del qual és mostra l'article 92.2 del C.C. , ja que establix que «les mesures judicials sobre l'atenció i educació dels fills seran adoptades en benefici d'ells», es va reforçar encara més després de l'entrada en vigor de la Llei Orgànica 1/1996, de 15 de gener, en què s'exposa que «primarà l'interés superior dels menors sobre qualsevol altre interés legítim que puga concórrer».   
Ja que és el pare qui exercix les funcions pròpies de la pàtria potestat en exclusiva des del cessament de la convivència, sense que la mare s'haja interessat ni tan sols a complir les limitades visites establides en la interlocutòria d'orde de protecció del Jutjat d'Instrucció número 5 de Castelló, sense interessar-se ni preocupar-se afectivament ni materialment del menor, el més adequat per a protegir l'interés del menor és atribuir de manera definitiva la seua custòdia al pare.   
Segon  
La conclusió a la qual s'ha arribat en el fonament jurídic anterior obliga a determinar el mode en què la mare, com a progenitora no custòdia, haja de relacionar-se amb el fill. L'article 94 del Codi Civil establix que el progenitor que no tinga amb ell els fills gaudirà del dret a visitar-los, tindre comunicació amb ells i tindre'ls en la seua companyia. El jutge determinarà el temps, mode i lloc de l'exercici d'este dret, que podrà limitar o suspendre si es donen greus circumstàncies que així ho aconsellen o s'incompliren greument o reiteradament els deures imposats per la resolució judicial. Per tant, el dret de visites regulat en l'article 94 del Codi Civil, en concordança amb l'article 161 també del Codi Civil, no és un propi i vertader dret, sinó un complex de drets-deures l'adequat compliment del qual no té com a finalitat satisfer els desitjos o drets dels progenitors sinó també i sobretot cobrir les necessitats afectives i educatives dels fills per al seu desenvolupament harmònic i equilibrat; es tracta d'un dret subordinat a l'interés del menor. Ja que ha d'intentar-se el manteniment de les relacions entre pares i fills, ja que ambdós progenitors, llevat que es declare en sentència que algun d'ells ha de ser suspés o privat de la pàtria potestat, són un referent necessari per al menor, ja que la mare no s'ha dignat ni tan sols a complir el règim de visites limitat i supervisat establit pel Jutjat d'Instrucció número 5 de Castelló, mostrant així un absolut desinterés pel menor i una total falta d'afecte envers ell, es considera adequat no fixar cap règim de visites.  
Tercer  
Pel que fa a les mesures de contingut patrimonial, en primer terme, i d'acord amb l'article 96 del Codi Civil, l'ús del domicili familiar ha d'atribuir-se al pare i al menor que queda sota la seua custòdia. Respecte a la pensió d'aliments que la mare ha d'abonar per a contribuir al sosteniment material del seu fill, la incompareixença de la demandada obliga, d'acord amb l'article 770.3 de la LEC, a considerar-la conforme amb els fets al·legats en la demanda per a sustentar este tipus de mesures, en concret els seus ingressos d'uns 500 euros mensuals que provenen de l'exercici de la prostitució, per la qual cosa es considera adequat mantindre la pensió de 90 euros fixada en la interlocutòria de 16 de març de 2005.   
Quart  
L'especial naturalesa de les pretensions deduïdes en este pleit impedix imposar el pagament de les costes a cap dels litigants.  
Vistos els preceptes legals citats i la resta de pertinent aplicació.  
Decisió:  
Que estimant la demanda formulada per la procuradora senyora Ballester Villa en nom i representació d'Emil Tudor Bazavan contra Violeta Zoltan, adopte les mesures següents:   
1. S'atribuïx a Emil Tudor Bazavan l'ús i gaudi del domicili familiar.   
2. S'atribuïx a Emil Tudor Bazavan la guarda i custòdia del fill comú menor d'edat, Ionut Mario.   
3. Es fixa com a pensió d'aliments a satisfer per Violeta Zoltan a favor del seu fill menor la suma de 90 euros, suma que haurà d'abonar-se en els 5 primers dies de cada mes en el compte que designe Emil Tudor Bazavan, i que s'actualitzarà anualment d'acord amb les variacions que experimente l'IPC. Tot això sense efectuar pronunciament condemnatori en costes.  
Notifiqueu esta resolució a les parts i al Ministeri Fiscal, fent-los saber que contra ella es pot interposar recurs d'apel·lació en el termini de cinc dies. Per a la notificació a la demandada Violeta Zoltan, en ignorat parador, publiqueu edictes al tauler d'anuncis d'este Jutjat i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, que es diligenciaran d'ofici per gaudir el demandant del dret a l'assistència jurídica gratuïta. Esta és la meua sentència, que pronuncie, mane i firme.  
Publicació: llegida i publicada va ser l'anterior sentència pel jutge que l'ha dictada, estant constituït en audiència pública, el mateix dia del seu pronunciament, davant del secretari judicial. En done fe.  
Atés el desconeixement de l'actual domicili o residència de la part demandada, el jutge, de conformitat amb el que disposen els articles 156.4 i 164 de la Llei 1/2000, d'Enjudiciament Civil, ha acordat la publicació del present edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, per a dur a efecte la diligència de notificació de sentència al demandat.  
Castelló de la Plana, 21 de febrer de 2006.. La secretària judicial: Montserrat Isabel Cabrera.