Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4555)

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de construcció d'obres de la nova EDAR Almoradí, del terme municipal d'Almoradí. Expedient: (2736193) 108/2022/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4555


Data del document
:   22-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de construcció d'obres de la nova EDAR Almoradí, del terme municipal d'Almoradí. Expedient: (2736193) 108/2022/AIA. [2023/4555]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2736193) 108/2022/AIA.  
Títol: Construcció obres de la nova EDAR Almoradí.  
Titular: GV - EPSAR.  
Òrgan substantiu: GV - EPSAR.  
Localització: Almoradí.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
L'Ajuntament d'Almoradí va aprovar provisionalment el Pla especial de reserva de sòl dotacional per a la nova depuradora d'Almoradí en la sessió plenària de data 29 de març de 2022.  
L'informe ambiental i territorial estratègic d'aquest pla especial es va publicar en el DOGV núm. 8352 de 01.08.2018. Posteriorment i amb la documentació exigida en aquest informe, es va realitzar la informació pública en el DOGV núm. 8716 de 14.01.2020 durant un període de 45 dies, d'entre altres, dels documents següents:  
- Pla especial, estudi d'integració paisatgística, estudi arqueològic, estudi d'inundabilitat, estudi acústic, estudi odorífer, característiques de l'efluent, sol·licitud d'abocament CHS, i informes sectorials.  
- Projecte de construcció de les obres de la nova EDAR d'Almoradí.  
- Estudi acústic  
- Memòria de prospecció arqueològica.  
En data 8 d'agost de 2022, es va publicar en el BOPA núm. 149, l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme del 12 de juliol de 2022 pel qual s'aprova definitivament el Pla especial de la nova estació depuradora d'aigües residuals a Almoradí.  
En data 20 d'abril de 2022, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, sol·licita a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental l'inici del procediment d'avaluació ambiental del projecte de les noves obres de l'EDAR d'Almoradí, i aportat la documentació indicada anteriorment.  
El dia 13 de maig de 2022, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües remet de nou el projecte facilitat la lectura d'aquest, i es reitera en la sol·licitud perquè es procedisca a l'avaluació ambiental simplificada del projecte de les noves obres de l'EDAR d'Almoradí.  
El 21 d'octubre de 2022 s'inicia el tràmit de consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades establit en l'article 46 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental i s'efectuen les consultes: següents  
Municipis afectats pel projecte:  
- Ajuntament d'Almoradí.  
- Ajuntament de Dolores.  
Administracions públiques afectades:  
- Direcció General de l'Aigua.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural I Avaluació Ambiental.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Confederació Hidrogràfica del Segura.  
Durant el procediment d'instrucció, s'identifica el Sindicato General de Aguas de Dolores com a interessat, atés que és titular de la concessió atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Segura de l'assarb de Mayayo, que confronta amb la instal·lació, i la jurisdicció corresponent a aquest sindicat. Per això, el 2 de desembre de 2022 es realitza el tràmit de consulta a aquest.  
Fins a la data d'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, s'han rebut els informes següents:  
- En l'informe de data 28 d'octubre de 2022 de la Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de Cultura d'Alacant, s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià al projecte de construcció de la nova EDAR d'Almoradí, en la parcel·la 78 del polígon 001 del terme municipal d'Almoradí, sempre que davant la possible afecció al patrimoni etnològic, s'executen totes les mesures correctores explicitades en l'apartat 8 de la memòria patrimonial: valoració de les possibles incidències sobre el patrimoni i mesures cautelars, durant les obres del projecte.  
- En l'informe de data 25 d'octubre de 2022 emés pels serveis tècnics municipals de l'Ajuntament d'Almoradí, s'informa que no s'estima que el projecte puga causar impactes ambientals significatius, tenint en compte les mesures preventives i correctores recollides en el document ambiental.  
- En el Decret d'Alcaldia de data 22 de novembre de 2022 de l'Ajuntament de Dolores s'inclouen les al·legacions a la nova EDAR d'Almoradí. En aquest es resol que la parcel·la proposada per a la ubicació de la nova EDAR d'Almoradí no és la ubicació adequada i causa efectes negatius al municipi de Dolores i alguns dels motius que exposa són: que l'alternativa triada és insuficient per a atendre les necessitats futures, que existeixen administracions i interessats que no han sigut consultats, que l'estudi d'inundabilitat no és complet, així com la important inversió i l'elevat cost energètic necessari per al funcionament dels col·lectors projectats. D'altra banda, fa esment a l'informe emés pel tècnic municipal que analitzava el Pla especial de reserva de sòl dotacional per a la nova EDAR d'Almoradí durant el període d'informació pública i la resta dels documents relatius a l'obra i explotació de la instal·lació.  
  
  
- En l'informe de 29 de novembre de 2022 emés pel del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, es conclou que no és probable que es produïsquen afeccions negatives sobre els hàbitats naturals i/o les espècies silvestres d'interés comunitari.  
- En les al·legacions de data 29 de desembre de 2022 del Sindicato General de Aguas de Dolores (SGAD) mostra la seua oposició a la concessió de les autoritzacions ambientals i considera que l'impacte ambiental pot ser significativament negatiu, i alguns dels motius que exposa són: que l'assarb de Mayayo es troba sota la seua jurisdicció i és el SGAD el que ha d'atorgar l'autorització d'abocament, que la recepció de cabals procedents de la nova EDAR afectaria la qualitat de les aigües d'aquesta assarb, que consideren la ubicació com una decisió política que afecta el desenvolupament de la població de Dolores, que l'estudi d'inundabilitat no pren en consideració els episodis de pluges de setembre de 2019, i que l'elevació de cota 2 metres modifica la inundabilitat natural i perjudica uns terrenys en favor d'uns altres.  
  
En la nota de la Direcció General de l'Aigua de data 7 de febrer de 2023, relacionada amb la consulta sobre les al·legacions presentades pel Sindicato General de Aguas de Dolores al projecte de nova EDAR d'Almoradí, comunica que per part d'aquesta Direcció General no hi ha cap observació per realitzar.  
En l'informe de risc d'inundació i altres afeccions territorials de data 9 de febrer de 2023, emés pel Servei de Gestió Territorial, es conclou que el projecte de construcció de la nova EDAR d'Almoradí es troba parcialment afectat per risc d'inundació i es considera compatible de conformitat amb el PATRICOVA i la resta de normativa i cartografies oficials d'aplicables.  
Per a la redacció d'aquest informe d'impacte ambiental s'han tingut en compte els tràmits i els actes administratius del procediment d'avaluació ambiental del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a nova EDAR a Almoradí, en particular:  
- Acord de la CTU de 12 de juliol de 2022 en què s'aprova definitivament el Pla especial de la nova EDAR. Aplandm-12/129.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de 4 de maig de 2020, de caràcter favorable quant a l'afecció al domini públic i al règim de corrents, i assenyala la necessitat que l'òrgan autonòmic competent verifique l'afecció per inundació.  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
L'objecte del projecte és l'execució de la nova EDAR d'Almoradí (Alacant), juntament amb la instal·lació de les conduccions que transporten les aigües residuals generades en el nucli urbà d'Almoradí i en la pedania d'El Saladar fins a aquesta planta, a més es dissenyarà la conducció de retorn de l'aigua tractada en l'EDAR fins a l'aportació en l'actual punt d'abocament autoritzat, en l'assarb vell compleix la legislació vigent d'abocaments i amb l'autorització d'abocament d'aigües residuals de la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
L'EDAR se situarà en la parcel·la 78 del polígon 1 del terme municipal d'Almoradí, i ocuparà 28.780 m², localitzada al nord-est del terme municipal, confrontant amb el terme municipal de Dolores.  
En funció de la càrrega influent en la depuradora, es preveu donar servei a una població de 41.400 habitants equivalents (60 g DBO5/hab-eq), i s'adopten com a cabal mitjà de disseny per a l'EDAR els valors següents; els de la fase II són els previstos en l'ampliació d'aquesta.  
  
Fase I  
Qmitjà disseny: 6.000 m³/dia.  
Qpunta: 9.720 m³/dia.  
Fase II  
Qmitjà disseny: 12.000 m³/dia.  
Qpunta: 19.440 m³/dia.  
Els paràmetres de disseny més importants són els següents:  
Paràmetres de contaminació:  
SST: 306 mg/l  
DBO5: 414 mg/l  
DQO: 707 mg/l  
NT: 87 mgN/l  
PT: 11 mgP/l  
Paràmetres característics de l'efluent secundari:  
SST.: < 35 mg/l  
DBO5: < 25 mg/l  
DQO: < 125 mg/l  
NT: < 30 mgN/l  
PT: < 8 mgP/l  
Paràmetres característics de l'efluent terciari:  
D'acord amb la legislació vigent (Reial decret 1620/2007, de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades), els criteris de qualitat per a la reutilització de les aigües per a l'ús en reg de cultius amb sistema d'aplicació de l'aigua que permeta el contacte directe de l'aigua regenerada amb les parts comestibles per a alimentació humana en fresc són:  
Sòlids suspesos: < 20 mg/l  
Nematodes intestinals 1 ou/10 l  
Escherichia coli 100 UFC/100 ml  
Terbolesa 10 NTU.  
El tractament terciari de la nova EDAR d'Almoradí ha sigut dissenyat amb valors més restrictius per a l'Escherichia coli.  
Sòlids suspesos: < 10 mg/l  
Escherichia coli: < 10 UFC/100 ml  
Terbolesa: < 10 NTU  
La tecnologia de tractament seleccionada d'entre les alternatives valorades (bioreactor de membranes, fangs activats amb digestió anaeròbia de fangs, ventilació prolongada) ha sigut la ventilació prolongada, i els criteris que s'han tingut en compte per a la determinació de l'alternativa triada són: la inversió, les despeses d'explotació, el funcionament durant l'explotació, la qualitat de l'efluent i la generació d'olors.  
  
Els principals avantatges de l'alternativa seleccionada enfront del bioreactor de membranes són el menor cost d'inversió, costos energètics similars, major facilitat d'explotació i menor generació d'olors.  
  
Enfront de l'alternativa fangs activats amb digestió anaeròbia de fangs, l'alternativa seleccionada té una inversió similar, una major facilitat d'explotació, i les mesures per a evitar la presència d'olors són menys severes.  
Les noves estacions de bombament d'aigües residuals se situaran en les actuals EDAR El Saladar i Almoradí. Quant a les característiques de la conducció de bombament d'El Saladar, aquesta disposarà d'un Qdisseny=33 m³/h, la longitud de la conducció serà de 1.285 m, i comptarà amb una bomba submergible d'aigües residuals amb una potència d'eix de 7,92 kW.  
La nova conducció de bombament d'Almoradí es dissenya amb un Q = 344,30 m³/h i 3.196 m de longitud i compta amb bomba submergible d'aigües residuals amb una potència d'eix de 15,98 kW.  
La conducció de retorn de l'aigua tractada del secundari es projecta per a un Q = 344,30 m³/h i 2.330 m de longitud i compta amb una bomba submergible d'aigua residual amb una potència d'eix de 7,92 kW.  
D'aquesta manera, en la línia d'aigua de l'EDAR, s'executen els elements següents: arqueta d'entrada, pretractament, arqueta de repartiment de fases al costat del depòsit de laminació-homogeneïtzació, reactor biològic, arqueta de repartiment a decantació secundària, decantador secundari, arqueta de recirculació purga i flotants, arqueta de cabalímetre, tractament terciari, bombament d'eixida  
La línia de fangs de l'EDAR està constituïda, al seu torn, pels elements següents: pou de bombament de fangs (amb recirculació i purga), eliminació de fòsfor mitjançant l'addició de clorur fèrric, espessidor de fangs, deshidratació mecànica de fangs, sitja de fangs deshidratats.  
  
Ubicació del projecte  
L'ús actual del sòl en el qual es pretén desenvolupar el projecte de l'EDAR del municipi d'Almoradí es correspon amb terra de cultiu amb capacitat agrològica molt elevada, classificada com a zona rural comuna forestal, i confronta al nord amb l'assarb de Mayayo, a l'est amb l'assarb de Soler, el qual separa aquest sòl d'un espai fortament antropitzat (instal·lació de depòsit i desballestament de vehicles), a l'oest amb la via de comunicació AP-7 i al sud amb una parcel·la amb activitat de servei de grues. Tant en el terme municipal d'Almoradí com el de Dolores hi ha un nombre important d'habitatges dispersos pel territori.  
  
Les conduccions discorren majoritàriament per zones de camps de cultiu de regadiu, i altres de matoll o pasturatge pròximes a l'AP-7.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme, en la sessió del 12 de juliol de 2022, va acordar aprovar definitivament el Pla especial de la nova EDAR del municipi d'Almoradí que es va publicar en el BOPA el 8 d'agost de 2022, pel qual la parcel·la afectada adopta la classificació i qualificació de:  
Sòl rural. Pla especial de reserva de sòl dotacional  
Xarxa primària d'infraestructures i serveis urbans  
Infraestructures hidràuliques-PID  
Els criteris que s'han tingut en compte per a la determinació de la ubicació de la instal·lació han sigut aspectes ambientals (figures de protecció ambiental, valoració ambiental i paisatgística, afecció a patrimoni, vents dominants, accessibilitat), de funcionalitat, sociològics (proximitat a nucli, percepció de la instal·lació, acceptació social) i altres (disponibilitat de la parcel·la i terrenys per al traçat dels col·lectors).  
  
En l'informe de data 9 de febrer de 2023 del Servei de Gestió Territorial, s'indica que la parcel·la on es projecta la nova EDAR es troba en sòl de molt elevada capacitat agrològica, si bé, pràcticament tot el terme municipal d'Almoradí es troba en aquesta mena de sòl, per la qual cosa l'afecció no es considera determinant per a la viabilitat de l'actuació.  
  
L'alternativa seleccionada per a la ubicació de la instal·lació se situa en una parcel·la amb bons accessos, en l'extrem nord-est del terme municipal, sense presentar afecció ambiental per figures de protecció, ni a elements patrimonials.  
Quant a la inundabilitat, la parcel·la on es pretén situar l'EDAR presenta un risc d'inundació molt baix (atesos els usos actuals del sòl), amb un nivell de perillositat 2. Freqüència mitjana (100 anys) i calat alt ( 0,8 m) segons PATRICOVA.  
S'aporta un estudi d'inundabilitat adaptat a l'àmbit territorial on se situarà la nova EDAR d'Almoradí, en el qual després de calibrar el model hidràulic i incorporar les condicions de contorn hidrològiques i cartogràfiques, es realitzen les simulacions hidràuliques en flux bidimensional per a diferents períodes de retorn (T = 500 i T = 100), en la situació actual i en la situació projectada.  
Segons l'informe de 24 d'abril de 2020, de la Confederació Hidrogràfica del Segura, la parcel·la prevista per a la ubicació de l'EDAR presenta un calat no superior a 1,5 m per a retorns de T-500 i una velocitat de fins a 0,5 m/s. D'altra banda, segons la modelització realitzada en l'estudi d'inundabilitat, la construcció de la nova EDAR no genera un increment significatiu de perillositat, sense generar afeccions a parcel·les del seu entorn ni en augments de calat ni de velocitats.  
En l'informe de 9 de febrer de 2023, del Servei de Gestió Territorial, en el qual es valora el risc d'inundació i altres afeccions territorials per la construcció de la nova EDAR d'Almoradí, s'indica que la nova EDAR d'Almoradí es projecta sobre la parcel·la 78 del polígon 1, i eleva la cota del terreny 2 metres respecte de la cota actual, per damunt del calat actual per a T500 que és aproximadament entre 1,20 i 1,40 m en la parcel·la de la nova EDAR. En l'estudi d'inundabilitat realitzat se simulava la situació futura per a una elevació de la parcel·la de 3 m i es comprovava que no es produïa afecció a tercers, per la qual cosa es considera que una elevació de 2 m tampoc produirà afecció a tercers i salvarà la cota d'inundació de la parcel·la. Mesura correctora que s'accepta, ja que es tracta d'una instal·lació per a dotacions públiques. Respecte a les canonades d'impulsió projectades totes discorren per zones afectades per inundabilitat, que, com que es projecten soterrades, es considera que no influeixen sobre el risc d'inundació de la zona. Quant a les estacions de bombament situades en les actuals EDAR d'El Saladar i Almoradí, es considera que l'EBAR d'Almoradí es troba en zona no afectada per inundabilitat, l'EBAR d'El Saladar, sí que es troba afectada per inundabilitat, però atés que es disposen en l'actual EDAR El Saladar, no suposen un increment del risc d'inundació respecte de l'actual instal·lació ja existent.  
  
La instal·lació se situa en el paisatge de rellevància regional PRR39 Horta de la Vega Baixa del Segura. Grup 13. Hortes i vegues de la Comunitat Valenciana. Espai en el qual es troben patrons nítids de paisatges agraris de regadiu en l'horta baixa del Segura, i aquest actua com a eix vertebrador del territori i la xarxa de séquies com a sistema estructurador del paisatge.  
Tant la instal·lació de depuració com les conduccions d'entrada i eixida no afecten sòl qualificat de forestal segons el PATFOR ni es troben a una distància inferior a 500 metres de sòls amb aquesta qualificació.  
Quant a espais naturals protegits més pròxims, el parc natural del Fondo és el més pròxim d'aquesta categoria, situat a més de 4 km. Les zones humides més pròximes són els meandres abandonats del riu Segura, els Carrissars d'Elx i El Hondo de Amorós, tots a una distància superior als 3 km. Per tot això, l'afecció sobre aquests no resulta significativa.  
En matèria de patrimoni cultural, les obres no afectaran cap element conegut ni zona catalogada d'especial sensibilitat.  
Tant el risc d'erosió actual com potencial de la parcel·la on se situarà l'EDAR és molt baix, 0,7 t/ha/any.  
La vulnerabilitat dels aqüífers tant en la parcel·la on se situarà l'EDAR com en els trams en els quals discorre el traçat de les conduccions, és baixa. La zona d'actuació se situa sobre l'aqüífer 084 Vega Mitjana i Baixa del Segura amb codi de MASub 070.036 i una extensió de 752,33 km². El baix Segura es caracteritza per un increment de la proporció de materials terciaris de fàcies margoses i, per tant, baixa permeabilitat.  
El règim de funcionament hidrodinàmic de la unitat natural mitjà i baix Segura es caracteritza per una recàrrega constituïda principalment per la infiltració tant de la pluja útil com de l'excés d'aigua aplicada als regs tradicionals amb aigua del riu Segura, per infiltració de les aigües superficials del mateix riu i, secundàriament, per entrades laterals subterrànies des dels aqüífers del baix Guadalentín, alt Segura i Cresta de Gallo, i una descàrrega amb eixides cap als eixos de drenatge superficial -riu Segura i xarxa d'assarbs-, evaporació en les llacunes, eixides a la mar i bombaments d'aigua subterrània.  
Quant a flora, l'única espècie amb protecció identificada en el document ambiental que es troba en l'entorn és la Lavatera triloba (malva estepària). Una vegada consultat el banc de biodiversitat, la quadricula 1 x 1 km 30SXH9425, situada a una distància superior a 2 km al territori afectat pel projecte, és la més pròxima en la qual se cita aquesta espècie.  
  
En el document ambiental, s'indica que les espècies de fauna presents en la zona amb alguna figura de protecció són Ardea purpurea, Marmaronetta angustirostris i Pelophylax perezi. Una vegada consultat el visor del banc de dades de biodiversitat, no consta cap espècie de fauna amb figura de protecció en l'àmbit territorial de l'actuació. Les zones en la qual s'ha citat la presència d'Ardea purpurea i Marmaronetta angustirostris es corresponen amb l'àmbit territorial del parc natural del Fondo i la zona d'aiguamolls d'El Hondonico d'Amorós situat a més de 4 km. Pelophylax perezi es troba citada en la totalitat de les quadrícules 10 x 10 del territori de la Comunitat Valenciana.  
Quant als vents dominants, el document ambiental indica que la ubicació no té afecció respecte als vents amb major probabilitat, els vents de components est, nord-oest i oest. Tindria una afecció relativa dels vents de component NE (3,4 %) encara que la distància al nucli urbà més pròxim fa pensar que no es donaran molèsties pel normal funcionament de l'EDAR.  
Atesa la caracterització del territori amb abundant població dispersa pel territori, així com la proximitat a poblacions i zones urbanes, es fa necessari un control d'emissions odoríferes.  
Paisatgísticament, té un valor paisatgístic mitjà segons l'estudi de paisatge del Pla general, i confronta amb una zona molt antropitzada amb activitat d'aparcament i depòsit de vehicles al final de la seua vida útil i per l'autopista AP-7, per la qual cosa el valor ambiental global és molt baix. No es valora aquesta afecció paisatgística sobre el territori del terme municipal de Dolores.  
Les vies pecuàries presents en la zona d'actuació són la carrerassa de Los Pastores d'una amplària legal de 5 metres, pròxima a l'EDAR actual d'Almoradí, i la carrerassa de Catral, amb una amplària legal de 10 metres, situada al costat de la pedania d'El Saladar.  
Característiques del potencial impacte  
Durant la fase de construcció, es preveu que les accions generadores d'impacte siguen l'ocupació temporal i les expropiacions dels terrenys, el desbrossament i moviment de terres, moviment de maquinària pesant, muntatge d'edificis i instal·lacions auxiliars d'obra, el parc de maquinària i vehicles, els runars i les zones d'apilament de materials, el consum de recursos i la producció de residus. Per a la fase d'explotació es preveu que l'acció generadora d'impacte siga el funcionament tant de l'EDAR com dels col·lectors, i les possibles fallades en aquests.  
  
Geomorfològicament no es produiran canvis significatius. La fisiografia del terreny es veurà afectada per les obres de construcció de l'EDAR, que s'estendrà al llarg de la vida útil de l'obra. Han de preveure's mesures preventives necessàries per a reduir el possible impacte generat per l'alteració del drenatge en cas de pluges.  
D'altra banda, el traçat dels col·lectors discorre per camins i ocupa camps de cultius adjacents. La compactació d'aquestes superfícies afectarà el desenvolupament vegetatiu de la flora present. Per a les superfícies que després de les obres queden desproveïdes de vegetació, es preveu l'apilament i la reposició de sòls de capçalera, i revegetacions específiques.  
De manera temporal, a causa del muntatge d'edificis, a les operacions de moviment de terres i a la maquinària utilitzada, es generaran partícules en suspensió i s'emetran gasos contaminants (CO, CO, NOx, compostos de sofre, hidrocarburs incremats), al mateix temps que es produirà contaminació acústica. La maquinària pesant generarà sorolls en la zona d'actuació, que en solapar-se amb els generats per la proximitat a la PA-7 i a la CV-9206, quedaran parcialment emmascarats.  
  
La maquinària emprada haurà de complir el que s'exigeix en la legislació vigent referent a l'emissió de gasos a l'atmosfera i no sobrepassar els límits permesos d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. La maquinària haurà d'estar homologada segons el Reial decret 212/2002 de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús en l'aire lliure, així com verificar que tots els vehicles i la maquinària hagen passat la inspecció tècnica de vehicles.  
S'hauran d'utilitzar revestiments elàstics en les tremuges i caixes de bolquets, així com substituir, sempre que siga possible els contenidors metàl·lics per uns altres plàstics o fabricats amb materials tèxtils. D'altra banda, s'hauran de seleccionar els processos constructius i les màquines tenint en compte el nivell de soroll emés, i planificar rutes de trànsit sense passar pel nucli urbà d'Almoradí ni pel de Dolores.  
S'hauran de regar freqüentment les zones de trànsit de maquinària, els fronts d'extracció de terres i els apilaments per a minimitzar l'afecció per emissió de pols i partícules en suspensió. Els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones.  
Els moviments de la maquinària d'obra hauran d'evitar la formació de reguers que augmenten l'erosió, així mateix, s'hauran de descompactar, mitjançant ripadora, els terrenys ocupats per aquesta maquinària per a afavorir la infiltració d'aigua.  
Quant a la hidrologia, poden veure's afectats l'escolament superficial i la qualitat de les aigües durant la fase de construcció, tant pels canvis en l'orografia com pels possibles vessaments de combustibles, lubrificants i olis. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers en la zona d'actuació és baixa, segons el visor cartogràfic pel que no es preveuen efectes significatius en aquests. El visor de la CHS indica que la vulnerabilitat de la massa d'aigua subterrània del mitjà i baix Segura és molt alta.  
No es preveu afecció a flora protegida. Els col·lectors discorren majoritàriament per camins, i la parcel·la on es pretén situar l'EDAR, segons el promotor, es correspon amb cultiu de cítrics, però després de revisades les ortofotografies d'aquesta parcel·la en el SIGPAC, s'observa que l'ús actual és terra arable. La deposició de partícules sobre la vegetació generades pel moviment de terres pot reduir la funció fotosintètica, i afectar la productivitat agrària, alhora que el pas de maquinària compactarà el sòl, en disminuirà la porositat i reduirà la capacitat de desenvolupament de la vegetació. Per a evitar l'afecció a l'arbratge dels camps confrontants amb les obres, aquells que puguen ser afectats, s'hauran de protegir amb un jalonament correcte.  
La fauna afectada es correspon amb la pròpia de zones de cultiu arbrat. D'una banda, poden donar-se atropellaments, i per una altra, a causa de les operacions de moviments de terres, es produirà una pèrdua d'hàbitats i una generació temporal d'efecte barrera per les rases obertes. Com a mesura de correcció, s'hauran de rescatar les espècies faunístiques caigudes en les rases. Per a evitar atropellaments, s'haurà d'abalisar perimetralment tota actuació durant les obres, i limitar la velocitat de circulació dels vehicles. L'augment de soroll per la maquinària pesant, així com la freqüentació de la zona, pot alterar el cicle vital i els costums dels animals i afectar els períodes de reproducció de determinades espècies.  
Per a les vies pecuàries afectades, carrerassa de Los Pastores i carrerassa de Catral, s'hauran de senyalitzar tots els punts d'encreuament, i indicar que és prioritari l'encreuament de bestiar. Aquelles que patisquen algun tipus d'afecció hauran de ser restaurades per a deixar-les igual al seu estat inicial.  
No es preveu afecció al patrimoni cultural. Si durant les obres es troben restes arqueològiques, s'hauran de paralitzar aquestes i comunicar a la direcció general de competent en patrimoni cultural.  
La població es veurà afectada per l'augment de soroll pel pas i l'activitat de la maquinària pesant, però atés que els treballs es realitzen en una zona allunyada del nucli urbà, els més afectats seran els titulars dels camps de cultiu pròxims a la parcel·la d'ubicació de l'EDAR i al traçat dels col·lectors. D'altra banda, es preveu un efecte positiu sobre l'ocupació local, tant durant la fase de construcció com durant la fase d'explotació. S'haurà de limitar el trànsit de vehicles pesants, així com l'horari de treball amb la finalitat d'evitar molèsties als veïns.  
  
La totalitat dels residus generats, seran principalment els procedents del desbrossament, del moviment de terres, de les operacions de manteniment de la maquinària i els assimilables a residus sòlids urbans, hauran de ser tractats per un gestor autoritzat. S'hauran de prendre mesures perquè les zones d'apilament de residus sòlids o líquids, i la neteja de la maquinària no generen contaminació d'aigües.  
Durant la fase d'explotació la generació d'olors suposa una de les afeccions més importants, per la qual cosa es preveu la instal·lació d'un sistema de desodoració localitzat en el pretractament, la sala de deshidratació, espessidor, tremuja de fangs deshidratats i una xarxa de sistema de desodoració ambiental en els edificis de pretractament, edifici de deshidratació, de l'espessidor i de zona de càrrega de les tremuges de fangs, i s'eliminarà en els filtres de desodoració, amb la qual cosa l'emissió olorosa resultant de la planta és pràcticament nul·la, i s'eliminen les molèsties a la població pròxima.  
La contaminació acústica durant aquesta fase no es preveu significativa, els principals generadors de soroll són els bufadors i l'assecatge de llots, les centrífugues i les bombes, tots situats a l'interior d'edificis. Per als bufadors, es minimitza el seu impacte mitjançant la inclusió d'aquests en cabines d'insonorització.  
Una vegada depurada l'aigua, l'efluent abocat comptarà amb un alt grau de qualitat, per la qual cosa l'afecció sobre les aigües superficials es considera positiva. Haurà d'obtindre's de la Confederació Hidrogràfica del Segura l'autorització d'abocament corresponent.  
Actualment, mitjançant la Resolució de la Confederació Hidrogràfica del Segura de data 25 de juny de 2013 i la Resolució del Juzgado Privativo de Aguas del Azud de Alfeitamí de 27 de novembre de 2007, s'autoritza l'abocament al llit de l'assarb vell, en el terme municipal d'Almoradí procedent de l'EDAR d'Almoradí.  
Per a evitar el desenvolupament d'insectes vectors, haurà de realitzar-se una gestió adequada de l'EDAR. El desenvolupament d'aquests genera molèsties en la població i pot propagar malalties en la fauna.  
El vessament o abocament de productes reactius no es considera efecte significatiu pel fet que aquests es troben en naus tancades i el volum emmagatzemat és escàs. El promotor indica en el document ambiental que, durant la fase d'explotació, s'instal·larà un piezòmetre per cada element susceptible de provocar contaminació a fi de poder identificar possibles fugues, a més, es col·locarà un piezòmetre en el punt més aigües amunt de la parcel·la i el punt més aigües avall.  
Una fallada en el funcionament de l'explotació pot afectar la qualitat de l'aire per generació de males olors, i/o a la qualitat del medi receptor de l'efluent, i amb això a la vegetació i fauna presents en la zona.  
Quant a les mesures d'integració paisatgístiques, aquestes tractaran d'accelerar el procés de naturalització de la vora de l'actuació, mitjançant la plantació que es realitzarà al llarg de tot el perímetre de la instal·lació tant a l'interior com en l'exterior del clos. En el talús generat per l'augment de cota de la parcel·la, de pendent suau en la zona nord, creixeran espècies autòctones arbustives i entapissants.  
Les edificacions se situaran en el costat sud de la parcel·la, de forma desalineada, i conformaran diversos mòduls fragmentats, orientats transversalment de nord a sud, que disminuiran l'alçària gradualment.  
Amb la finalitat que les previsions realitzades s'ajusten al desenvolupament del projecte s'ha previst el seguiment per a garantir el compliment de les indicacions i mesures correctores i protectores l'objectiu de les quals és minimitzar l'impacte global de les obres.  
Durant la fase d'explotació de la instal·lació, es realitzaran els assajos de l'efluent amb la periodicitat necessària per a controlar que els rendiments de depuració són els adequats.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf d) grup 8 de l'annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, establit en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector General de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte construcció obres de la nova EDAR Almoradí, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1. Hauran de complir-se totes les mesures preventives i correctores recollides en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, en tant que no contradiguen aquesta resolució.  
2. D'acord amb l'informe de 28 d'octubre de 2022, del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant es considera que són oportunes totes les mesures correctores explicitades en l'apartat 8 de la memòria patrimonial: Valoració de les possibles incidències sobre el patrimoni i mesures cautelars, per a executar-les durant les obres d'aquest projecte. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
3. Relatiu a les vies pecuàries afectades, se sol·licitaran les autoritzacions d'ocupació de conformitat amb la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries, i es garantirà en tot moment el que s'estableix en la Llei 3/1995, de 23 de març, vies pecuàries.  
4. Tal com s'indica en l'informe de 25 de gener de 2018, de la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura, per a l'abocament de l'efluent al domini públic hidràulic serà necessària l'autorització segons el que s'estableix en els articles 245 i següents del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, haurà d'obtindre's autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic. L'ús d'aigua en la instal·lació quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o una concessió de l'organisme de conca.  
5. Haurà de preveure's un disseny correcte de les obres de drenatge i tindré en compte les autoritzacions necessàries que hauran d'obtindre de l'organisme de conca.  
6. S'haurà de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'hauran de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i establir-se les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats.  
7. S'hauran d'executar les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració.  
8. En relació amb el soroll durant l'execució del projecte, caldrà ajustar-se al que es disposa en el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure. Els nivells sonors durant la fase d'explotació estaran dins dels límits establits en la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll, el Reial decret 1513/2005 i el Reial decret 1367/2007 que la despleguen, així com l'ordenança municipal de prevenció de la contaminació acústica del municipi d'Almoradí. Al començament de l'activitat i, almenys, cada cinc anys haurà de realitzar auditories acústiques una entitat col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental, i fer constar els resultats en un llibre de control que haurà d'estar a la disposició de les administracions competents, tal com es recull en la Llei 7/2002 i la normativa de desplegament d'aquesta. Les auditories s'hauran de fer en condicions normals de funcionament. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'hauran d'aplicar les mesures correctores pertinents, l'eficàcia de les quals es verificarà amb una nova auditoria acústica immediatament posterior a l'aplicació d'aquestes.  
9. L'activitat es considera com potencialment contaminadora de l'atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, en estar inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat estan subjectes al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007.  
10. S'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries, incloent-hi la millora tecnològica per a garantir que les emissions odoríferes no generen molèsties als usos residencial i industrial.  
11. Les actuals EDAR El Saladar i EDAR Almoradí, després de la posada en funcionament de la nova EDAR d'Almoradí, hauran de cessar l'activitat i ser desmantellades, atés que l'alternativa seleccionada es correspon amb la de la construcció d'una nova estació depuradora que tracte les aigües que actualment tracten les EDAR d'Almoradí i El Saladar.  
12. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents  
  
Segon  
De conformitat amb el que s'estableix en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte, d'autorització del projecte.  
  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes establits en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 22 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»