Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5426, del 11-01-2007 (2006/14537)

Informació pública de l'aprovació de les bases particulars de la plaça Bilbao.
------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5426

Data del DOGV
:   11-01-2007

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2006/14875


Data del document
:   01-08-2006

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * Sagunt
    * administració local
    * pla d'urbanisme

El Ple de la corporació municipal, en sessió ordinària celebrada el dia 27 de juliol de 2006, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
Expedient 54/05-PL. Aprovació bases particulars de la plaça Bilbao.
1. Sol·licitud de programació.
En data 16 de novembre de 2005, registre d'entrada número 55.214, José Vicente Domingo Sanjuán en representació de l'empresa Promocions i Construccions La Porteña, SL, va presentar sol·licitud de programació de l'àmbit denominat plaça Bilbao, acompanyat de documentació comprensiva, entre altres extrems, de proposta de pla de reforma interior, així com projecte d'urbanització.
Per mitjà d'acord plenari adoptat en data 24 de febrer de 2006 es va decidir el següent:
Primer. Donar a l'expedient 54/05 PL el tractament indicat en la disposició transitòria primera.2 de la LUV i reconduir els tràmits al que preveu la LUV.
Conseqüència d'este acord és l'aprovació de les presents bases particulars, que han de regir la programació de l'esmentat àmbit.
2. Bases generals aplicables
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, el present programa es regirà, a més de per les previsions que es contemplen en les presents bases, per les bases generals de programació en el municipi de Sagunt, en els termes en què estes s'han aprovat pel Ple d'esta corporació, en la seua sessió de data 29 de juny de 2006.
Atés que a estes dates les dites bases generals només han sigut objecte d'aprovació provisional i que estan pendents del que resulte de la instrucció de l'expedient administratiu corresponent, en el cas en què es produïra alguna modificació d'estes bases, caldria estar a les noves previsions que s'acordaren. Per eixe motiu, l'anunci del concurs d'este programa no es podrà remetre a publicació fins que s'haja aprovat definitivament la redacció de les bases generals pel ple i s'hagen publicat, i l'anunci haurà de fer referència al text últim d'estes.
Complementant a estes bases generals, en relació amb l'àmbit denominat plaça Bilbao, caldria tindre en compte les següents determinacions.
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
Regix l'ordenació detallada vigent del Pla General d'Ordenació Urbana, que caldria sintetitzar en tres plans:
Pla cadastral identificatiu de l'estat de les propietats.Pla d'ordenació detallada.Pla d'aprofitaments màxims.Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada
Encara que això supose reiterar alguns dels extrems ja reflectits gràficament en este moment, és necessari assenyalar el contingut d'un pronunciament realitzat per l'Ajuntament el contingut del qual era el següent:
«En relació amb el tema de referència, és necessari assenyalar que l'arquitecte municipal, en data, ha emés un informe amb el contingut següent...
Antecedents.
La plaça Bilbao procedix de la juxtaposició de la trama original del port de principis de segle amb la moderna dels anys 60.El Pla General d'Ordenació Urbana aprovat en 1992 recull esta ordenació consistent a tancar l'illa mantenint la imatge del barri de la Marina. No obstant existixen en l'interior diverses propietats que donen a l'antic espai públic, que compliquen extraordinàriament la gestió i desenvolupament d'esta zona.L'alternativa passa per redistribuir l'aprofitament patrimonialitzable de manera que existisca una equidistribució de càrregues i beneficis, i que, a més, puga recuperar-se l'espai públic equivalent, amb superfície de 591 m².
En primer lloc caldrà obtindre eixe aprofitament per mitjà de l'aplicació de la normativa urbanística d'acord amb el Pla.Aplicant els paràmetres urbanístics de nombre de plantes, alineacions interiors i profunditats edificables s'obté un total de 7.373 m².Conclusió:
Segons el nostre parer qualsevol alternativa que es presente ha de respectar estes exigències:
- No superar l'aprofitament actual.
- Recuperar la superfície de 591 m² per a ús públic.
- Situar eixe espai en lloc adequat.
- Redistribuir el volum edificable de manera que es respecte al màxim l'entorn del barri.
En relació amb el mateix, és necessari indicar, amb caràcter addicional, el següent:
1. La superfície de 591 m² d'espai públic és de caràcter indicatiu, ja que no es partix de cap espai públic qualificat com a tal pel PGOU 92.
És evident a pesar que eixa dada és significativa, per la finalitat de recuperar un espai públic antic, la qual cosa significa que ha d'operar com a punt de partida.
2. Els terrenys de titularitat municipal, desafectats pel PGOU92, seran considerats drets d'aportació, mereixedors dels corresponents drets d'adjudicació, conforme a l'aprofitament tipus indicat pel tècnic municipal.
Naturalesa del que pretén:
És una modificació de l'ordenació detallada del PGOU92, en sòl urbà.
Es pretén la creació d'un àmbit de gestió conjunta.
La seua tramitació seguirà les vies del capítol II del títol II de la LRAU, instruments d'aprovació definitiva municipal.»
Extrems que s'han de tindre en compte a l'efecte de definició dels objectius a aconseguir per mitjà de les presents bases particulars.
Amb caràcter addicional a allò que s'ha exposat, és necessari indicar respecte dels objectius que han de reunir les propostes de planejament i de programació que es presenten:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
A l'efecte de justificar la inclusió en un àmbit de gestió conjunta, una actuació integrada, es partix de la premissa, evidenciada amb els plans inclosos en el present acord, que hi ha una descoordinació entre la delimitació de les parcel·les privades, l'estat de la propietat actual, i les previsions del planejament urbanístic vigent.
Els propietaris de les distintes parcel·les inclosos dins de l'àmbit no té cap d'ells la condició de solar, ja que si bé alguns d'ells donen enfront de carrers oberts al tràfic, amb dotació de servicis, no obstant no reunixen els requisits arreplegats en l'article 6 de la LRAU ni l'11 de la LUV, quan assenyalen que:
«2. Perquè les parcel·les tinguen la condició de solar s'exigirà la seua dotació, almenys, amb estos servicis:
a) Accés rodat fins a elles per via pavimentada, havent d'estar obertes a l'ús públic, en condicions adequades, totes les vies a què donen front.»
Extrem que no es produïx respecte de cap d'ells en relació amb l'alineació interior reflectida en el planejament vigent per a l'esmentada illa. Basta en eixe sentit de veure el pla cadastral i el seu contrast amb el d'ordenació per a arribar a eixa conclusió. Extrem que s'agreuja si es té en compte que en diversos casos, els terrenys que caldria cedir gratuïtament i urbanitzar com a alineació interior per a adquirir la condició de solar pertanyen a propietaris distints que la porció edificable. La mecànica de l'article 55 de la LUV. Conforme al qual en sòl urbà consolidat, en defecte de previsió expressa del pla, integrarà l'àrea de repartiment cada solar, o si és el cas, cada parcel·la de destí privat, junt amb el sòl dotacional confrontant que li conferix la condició de solar o que siga necessari per a dotar-li d'ella per mitjà de la seua urbanització, s'aprecia insuficient en el present cas en què hi ha pluralitat de parcel·les implicades, de manera que hi ha una interdependència d'unes respecte de les altres perquè totes puguen arribar a aconseguir la condició de parcel·les edificables on siga autoritzable l'obtenció de llicències d'obres. La veritat és que l'esforç va encaminat sobretot a la regularització de la configuració de les parcel·les per a ajustar-les al planejament, sense que les actuacions aïllades siguen un mitjà suficient.
Atés que a més es pretén una modificació de l'ordenació a l'efecte de millorar una solució que no es considera la més adequada, això implica que alguns dels espais que actualment són edificables no ho seran en un futur. Tot això obliga a la creació de l'oportú àmbit de gestió conjunta que permeta el seu desenvolupament.
En eixe sentit, el detectar que el planejament actualment vigent no és susceptible de ser executat per mitjà d'actuacions aïllades, i la voluntat de millorar l'ordenació vigent per a trobar una solució més idònia, determina que s'acudisca a la via del pla de reforma interior a nivell d'ordenació i a la delimitació d'una actuació integrada, per a la seua execució. Via que tindria el seu fonament legal en les previsions de l'article 21.4 b de la LUV, així com l'article 38.c) de la mateixa Llei.
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es precisen per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.
Haurà de tindre en compte les següents qüestions sobre:
- Sistema viari:
En cas d'optar-se definitivament per una proposta que definisca un vial interior, la distància entre les edificacions haurà de ser tal que permeta el compliment de la normativa vigent en matèria d'accessibilitat, extrem que la proposta actual no complix.
La solució haurà de garantir que tots els solars que resulten tinguen el corresponent accés rodat des de via pública.
No s'admetran amples de calçada menors de 4,5 m (un únic sentit), ni voreres de menys de 2 m, i hauran de dotar d'arbratge aquelles majors de 3 m, en virtut de l'article 131 del R.U.V.
En el cas que s'opte per una solució de trànsit restringit, tota la secció tindrà la mateixa cota, i disposarà mobiliari urbà separador de calçada i àmbit de vianants.
- Jardineria i mobiliari urbà:
En la configuració de plaça, s'adopte la configuració que s'adopte, serà necessari contemplar la plantació d'arbratge de gran port.
Entenem que, donat el xicotet espai de què es disposa, el tractament predominant ha de ser transitable (formigó imprés, empedrat ...), realitzant parterres d'escassa dimensió, preferentment elevats, o plantejant la col·locació de suports per a testos.
Haurà de disposar en la zona verda una zona de jocs, amb les seues corresponents mesures de seguretat. Així mateix es dotarà la urbanització de bancs, papereres i una font, i es generarà almenys un altre lloc d'escampament (una altra zona de xiquets de distinta edat, pistes de petanca, pèrgola ...).
Haurà de dotar de sistema de reg per degoteig autocompensant, implantant una estació de reg amb programador, electrovàlvules ...
- Abastiment d'aigua:
Les xarxes a implantar connectaran i emmallaran les xarxes existents en l'entorn. En concret, s'haurà d'emmallar la xarxa amb un diàmetre 150 mm, amb les xarxes existents en el carrer Cánovas i avinguda Mediterrani, i se substituiran els trams corresponents, en els carrers Colom i Pintor Sorolla per la nova xarxa, i es realitzarà per sota les voreres. Es reposaran aquelles connexions que queden afectades, sempre amb una xarxa que discórrega pels fronts de la façana.
- Sanejament:
Les xarxes a implantar connectaran a les xarxes existents en l'entorn, amb un diàmetre mínim 400 mm i en concret a les xarxes existents a l'avinguda Mediterrani 500 mm, substituint els trams corresponents, en els carrers Colom i Pintor Sorolla per la nova xarxa, si és el cas. Es reposaran aquelles connexions que queden afectades.
- Pluvials:
Les xarxes a implantar connectaran a les xarxes existents en l'entorn, amb un diàmetre mínim 400 mm i en concret a la xarxa existent en avinguda Mediterrani 800 mm.
- Telecomunicacions:
Haurà de dotar la urbanització amb xarxes d'almenys dos companyies subministradores, de manera soterrada, i hauran de compartir el prisma de canalització, que només discorrerà per vorera en el cas que entren tots els altres servicis.
Haurà de reposar els servicis aeris existents per mitjà de sistema soterrat,i no s'admetrà el manteniment de cap pal ni vol dins ni en els voltants de l'àmbit.
- Subministrament elèctric:
Haurà de preveure els centres de transformació necessaris dins de parcel·la privada i en cap cas ocupant espai públic.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.
S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb estes infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a la mateixa, a favor de l'administració gratuïtament.
És precís remetre's al ja indicat respecte d'això.
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim en un any des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si procedix, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el pla general.
És precís reconduir-se al ja indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen.
El pla de reforma interior que presente qualsevol dels aspirants a agent urbanitzador, a més dels objectius arreplegats en l'acord plenari de març de 2004 transcrit, haurà d'arreplegar els següents:
- Espai públic mínim: 591 m².
- Nombre màxim d'habitatges: 66 habitatges, llevat que l'excepcional ampliació de l'àmbit els incrementara en l'oportuna proporció.
- Emplaçament de centre de transformació en parcel·la privada i no en espai públic.
- Termini d'edificació obligatòria: 1 any des del moment de la recepció provisional de les obres d'urbanització.
- El document de planejament haurà d'anar acompanyat d'un estudi acreditatiu de totes les servituds de llums i vistes existents en les parets mitgeres, així com dels condicionants que calga imposar a les parcel·les edificables per a evitar la seua lesió futura en el moment de materialització de les adjudicacions.
- Atés allò reduït de l'àmbit, la configuració de la propietat, el legítim protagonisme que ha assumit en la programació de l'àmbit el propietari majoritari i que la ubicació de l'espai públic pot afectar en excés a propietaris aliens a este, en virtut d'un criteri lògic d'objectivitat, s'haurà de compatibilitzar al mateix rang superposició i proximitat, conciliant ambdós.
Atés que l'empresa La Porteña, SL, ha presentat, i inclús ha sotmés a informació pública per la via notarial de l'antic article 48 de la LRAU, una proposta de pla de reforma interior i projecte d'urbanització, la qual s'ha vist afectada de ple pel règim transitori de la LUV, procedix fer respecte d'això les consideracions següents:
- Es planteja una solució amb un total de 925 m² de superfície destinat a espais públics, superant clarament el plantejament fixat com a premissa mínima de 591 m².
- Amb l'escàs marge de maniobra que permet l'escassetat de superfície de l'àmbit, es fa una configuració d'espai públic obert amb tipologia de plaça, d'uns 300 m², que es considera un plantejament correcte.
- Les illes edificables plantejades guarden correspondència en el règim d'altures amb les previsions originàries del PGOU (V+a i III+a).
- El matís que necessàriament hauria de respectar-se en la futura reparcel·lació és el que abans s'ha indicat, referent que s'haurà de compatibilitzar al mateix rang superposició i proximitat, conciliant ambdós.
- En relació amb la dita documentació, és necessari indicar que en estos moments no procedix realitzar afirmacions sobre els plantejaments de la proposta referents a l'abast de les aportacions municipals ni la seua localització, que no s'accepten i que es depuraran en la corresponent reparcel·lació.
- Cal destacar el reportatge fotogràfic aportat, si bé és convenient que el mateix tracte sobre tots els laterals de l'àmbit perquè quede constatat l'estat de tot el conjunt i dels edificis que en el cas d'eixa proposta haurien de ser demolits i el seu clar estat d'abandó.
D'altra banda, durant el període d'informació pública s'han presentat diverses al·legacions, un total de 9, sobre les quals caldria fer les consideracions següents:
- Respecte de les al·legacions realitzades per Vicente Madrid Blánquez i altres així com la presentada a títol individual pel propi senyor Madrid Blánquez, Roín Lliures, Gázquez Valderas i Sorroche Gil.
No hi ha canvis en la proposta respecte de les altures prèvies permeses pel Pla General d'Ordenació Urbana vigent per a cada ubicació, III+ A i V+ A. Tampoc del volum. L'ordenació proposada no agreuja la situació preexistent de l'ordenació que es proposa modificar. Els al·legants no han de confondre una situació de facto existent que s'ha prolongat en excés, a superar, amb un dret a què la dita situació es perpetue cap a un futur.
Respecte de les possibles servituds, com s'ha vist, s'ha indicat que es recull com a documentació que han de presentar els aspirants a agent urbanitzador el que el document de planejament haurà d'anar acompanyat d'un estudi acreditatiu de totes les servituds de llums i vistes existents en les parets mitgeres, així com dels condicionants que calga imposar a les parcel·les edificables per a evitar la seua lesió futura en el moment de materialització de les adjudicacions.
Convé a més destacar l'evident vocació de paret mitgera que tenen les parets dels al·legants, sense perjuí del respecte als possibles drets que es puguen veure afectats però que en cap cas pot suposar una exclusió del dret d'edificació.
- Respecte de les al·legacions presentades per Pascual Roín Lliures, així com per Manuel Vila Marín.
Convé afegir a l'abans indicat que la solució d'un únic accés és l'actualment prevista en el planejament, i és susceptible de ser millorada per mitjà de les propostes de planejament que es presenten durant el termini de licitació, com ocorre amb la que és objecte d'al·legacions.
A més és necessari indicar que l'excés d'altures que s'assenyala que es produïx amb motiu de la proposta es referix a les actuals, en aquells casos en què així es produïx efectivament però no respecte d'aquelles a què es tenen dret a materialitzar pels al·legants confrontants, en el cas en què pretengueren esgotar el seu aprofitament.
Si algun dret d'accés ha de ser eliminat, es procedirà a la seua deguda reposició i en el cas en què la mateixa no fóra possible, a la seua deguda indemnització a càrrec de l'actuació.
- Respecte de les al·legacions realitzades en sengles escrits de contingut molt semblant per part dels senyors Rodríguez Butragueño, així com els senyors Vivanco Criat.
Vist el contingut de la informació urbanística expedida en ocasió de l'expedient 70/05-IU se constata que esta no és completa ja que si bé la mateixa és parcel·la edificable, i així es fa constar amb base a cartografia de l'ordenació vigent, en esta informació urbanística no es coteja amb la realitat cadastral i registral existent, de manera que no s'informa l'interessat que per a arribar a obtindre la condició de solar, falta el requisit abans indicat, referent que perquè les parcel·les tinguen la condició de solar s'exigirà la seua dotació, almenys, amb estos servicis: a) Accés rodat fins a elles per via pavimentada, i hauran d'estar obertes a l'ús públic, en condicions adequades, totes les vies a què confronten, situació que no es produïx respecte de l'alineació posterior, sent la façana anterior insuficient ja que s'exigixen tots els fronts de façana. S'hauria de cedir gratuïtament i urbanitzar, a costa seu, el dit espai. En eixe sentit regix l'esmentat article 55 de la LUV conforme al qual en sòl urbà consolidat, en defecte de previsió expressa del pla, integrarà l'àrea de repartiment cada solar, o si és el cas, cada parcel·la de destí privat, junt amb el sòl dotacional confrontant que li conferix la condició de solar o que siga necessari per a dotar-li d'ella per mitjà de la seua urbanització, que en el present cas es veu dificultat per la circumstància que és una situació que afecta pluralitat de propietaris i de parcel·les edificables, la qual cosa obliga a acudir a una actuació integrada, tal com s'ha justificat abans.
La present contestació ha de servir com a correcció de la informació urbanística incompleta remesa en ocasió de l'esmentat expedient 70/05-IU, quedant assabentats els al·legants d'esta.
En la resta de casos, és necessari remetre's a les consideracions fetes.
D'altra banda, és necessari indicar que atés que tant les presents bases particulars com les bases generals han fixat un contingut documental mínim, amb uns requisits mínims, queda en mans de l'aspirant Construccions La Porteña, SL analitzar si la dita documentació s'ajusta a allò que s'ha exigit per este ajuntament, tant a nivell de planejament com de projecte d'urbanització. Si arribara a la conclusió que no és suficient, convindrà que ho esmene i ho sotmeta de nou a informació pública, sota el risc d'inadmissió en el cas contrari, tal com es desprén de les previsions de la base 10.4 de les bases generals de programació, aprovades el 29 de juny de 2006. De la mateixa manera s'indica, que haurà de complir amb les indicacions tècniques recollides tant en les bases generals com a particulars, no arreplegant-se part d'estes en la documentació que obra en expedient.
Determinació quinta. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació.
Cap observació respecte d'això.
Determinació sexta. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles.
És precís estar a les exigències de la clàusula 10a de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A estes, serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georreferenciadas i grafiadas. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que permeta el seu estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com a la confrontant, comprenent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si les hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georreferenciado de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del pla de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament.
Documentació escrita informativa i justificativa.
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un número significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així procedisca.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial vindran en un llistat on conste cada una d'elles de forma completa i el butlletí i data de publicació.
La memòria justificativa dels documents que continguen nova ordenació detallada o que varien l'existent, hauran de contindre la seua anàlisi sobre la seua incidència, basant-se en els criteris següents:
La seua integració amb la ciutat, tenint en compte:
- L'articulació amb l'estructura urbana existent.
- La contribució a la millora o manteniment del paisatge urbà.
La qualitat dels nous espais públics, atenent a:
- La situació d'estos.
- La seua morfologia.
- La seua superfície en proporció adequada a les necessitats de l'ús dominant.
El règim d'usos previst, amb atenció a:
- Les tipologies edificatòries apropiades.
- La seua adequació a les característiques específiques del sector.
Documentació escrita normativa.
La part normativa de la documentació de planejament continguda en els Programes d'Actuacions Integrades, remetran sempre que siga possible a la del Pla General d'Ordenació Urbana vigent en el terme municipal de Sagunt o els derivats del seu desenvolupament. En el cas de difícil adscripció o variació dels seus paràmetres ho definiran en les normes particulars basant-se, si és el cas, a la legislació de consulta.
Tots els documents que continguen nova ordenació detallada o que varien l'existent hauran de presentar un quadre-resum on consten tots els paràmetres significatius.
Documentació gràfica informativa.
Els plans informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plans originals de classificació de sòl del Pla General d'Ordenació Urbana a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el pla original cadastral (en paper escala 1:2000).
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servici, inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plans originals del Pla General d'Ordenació Urbana que procedisquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que existisquen en ell o altres factors anàlegs, es faran constar en pla a banda o si és possible en l'assenyalat com e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc., que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georreferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure un anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu.
Els plans proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El pla de qualificació i assignació de destins urbanístics a cada terreny, contindrà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'ells: superfícies, edificabilitat, número plantes, distàncies a límits i quants es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposta (en paper escala mínima 1:2000; màxima 1:1000).
b) El pla de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixara), número plantes, distàncies a límits i quants es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2000; màxima 1:1000).
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran les amplàries i les característiques geomètriques, i s'inclourà un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis de l'avantprojecte o projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2000; màxima 1:1000).
d) D'haver-hi més d'una, les actuacions integrades previstes l'àmbit de les quals quedarà definit delimitant unitats d'execució, amb les característiques rellevants de cada una d'elles (en paper escala mínima 1:2000; màxima 1:1000).
e) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i es grafiaran sobre cada una de les parcel·les patrimonializables per ús i destí (en paper escala mínima 1:2000; màxima 1:1000).
f) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el pla original del Pla General d'Ordenació Urbana a què afecte.
g) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plans hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
Determinació sèptima. Admissibilitat de variants.
No es considera necessària la formulació d'estes.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització.
Com ja s'ha indicat, s'atendrà a les determinacions de la clàusula 10a de les bases generals i al seu annex II.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment.
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació el presentarà l'urbanitzador davant l'Ajutnament en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de 15 dies hàbils des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'acreditarà per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la dita quantitat en la tresoreria municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de sis mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Efectes del seu incompliment.
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació deu. Model de proposició a presentar pels interessats.
Model de proposició.
D ... Amb DNI número ... domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ... que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ... amb domicili social en ..., CIF número ... telèfon ... correu electrònic ... i fax número ... assabentat de l'anunci publicat en el ... de les bases generals, publicades en ...; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt en la seua sessió de data ... i publicades en ... per a contractar per mitjà de concurs públic obert el programa d'actuació integrada de la plaça Bilbao del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, de conformitat amb les referides bases.
Amb la presentació d'esta sol·licitud la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del proponent).
Determinació onze. Documentació a presentar per cada licitador junt amb la proposició.
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en l'article 79.2 del Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, de Contractes de les Administracions Públiques. Extrem que cal complementar amb el que establix la determinació 13a de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament amb el caràcter de pla de reforma interior acreditatiu de tots els extrems i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors. Especial importància tindrà el document identificatiu de les servituds existents i dels condicionants a l'edificació per al seu respecte.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV. La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A) De l'alternativa tècnica:
- El pla de reforma interior.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana.
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i la resta de compromisos.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.
B) De la proposició juridicoeconòmica:
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador.
Determinació dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions.
Donada l'escassa entitat de l'actuació, es fixa com a termini de presentació de proposicions al concurs el de tres mesos.
L'inici del còmput de l'esmentat termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del Diari Oficial de la Generalitat o siga la del Diari Oficial de la Unió Europea.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans requisits en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Determinació tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos.
Solvència econòmica i financera.
Bastarà de reunir un dels requisits següents:
A) Capital social mínim.
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior 10 milions d'euros el capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Este extrem s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B) Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tractara d'una persona jurídica el medi d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovades i degudament inscrites en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, extrem que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'Impost del Patrimoni, se li exigirà que la declaració del IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C) agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat juridicopública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà tal extrem per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'AIU.
Solvència tècnica i professional.
A) Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius:
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent.
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior.
- Un topògraf.
- Un llicenciat en dret.
S'acreditarà este extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
B) Contractes de servicis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'este.
S'acreditarà este extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.
A més caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
Determinació catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, incloent la seua ponderació.
Atés que es planteja la formulació d'una ordenació detallada diferent de la ja existent, la importància relativa de l'alternativa tècnica respecte de la proposició juridicoeconòmica serà del 65%.
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Este criteri representarà un 50 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn. S'entén per integració aquelles solucions de connexió global de l'àmbit a tot tipus d'infraestructures generals existents o previstes que atenguen millor les necessitats que l'àmbit nou demandarà o generar. Els extrems referents a la integració en l'entorn dels nous espais, localització d'usos i la seua distribució ja s'entén inclòs en l'apartat a).
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en les dos lletres anteriors representaran en conjunt un 20 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les resolucions proposades per a la urbanització. Este criteri representarà un 10 per cent.
e) Número, disseny, ubicació i qualitat de les vivendes sotmeses a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Este criteri representarà un 5 per cent.
f) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris deste, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 10 per cent.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
Els criteris establits en les tres lletres anteriors representaran en conjunt un 5 per cent.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
Este criteri representarà un 35 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie representarà un 55 per cent.
c) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seu per l'urbanitzador. Este criteri suposarà un 10 per cent.
Determinació quinze. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació.
Només s'admetrà l'ampliació de les propostes dins de l'illa si es justifica suficientment la necessitat de comptar amb eixe nou espai que obligue a la seua ocupació.
Així en el cas de l'aspirant Construccions La Porteña, SL, la proposta d'ampliació es considera correcta per a la solució global.
Determinació setze. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització.
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals citades.
Determinació dèsset. Necessitat informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.
En el present cas no concorre la necessitat de cap informe d'altres administracions.
Determinació díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi.
Este no podrà superar en cap cas un coeficient de 0,10 més IVA a favor de l'agent urbanitzador.
Determinació dènou. Prerrogatives que ostenta l'administració.
Caldrà estar al que disposa la clàusula 3a de les bases generals per les quals es regix el present PAI.
Determinació vint. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós-administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
L'orde jurisdiccional contenciós-administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-una. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposen els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
No concorre cap.
Determinació vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional.
De conformitat amb el que establix la base 9a. de les bases generals, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.
Atés que en les bases generals per les que es regix el present PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost de mitjana màxima per m² de vial i per m² de zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants, es fixa un cost màxim de PEM per a vial de 75 euros/m² urbanitzat.
En este cas no es considera cap obra extraordinària que meresca tal consideració i que per tant passe a valorar-se de forma independent a la valoració general.
Igualment quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que sent necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants.
Així mateix es va fixar el següent criteri per a definir el importe del PEC a l'establir-se que mai podria superar el 19% del PEM.
D'altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este extrem en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
També es va establir en les bases generals que com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a límit màxim d'este concepte la quantitat esmentada.
Determinació vint-i-tres. La puntuació mínima que haurà de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen.
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador.
S'estarà al que disposa la base 13a de les bases generals del present PAI.
Determinació vint-i-quatre. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este Reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques.
No se'n considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sis. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i execució del programa.
L'Ajuntament es reserva el valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Determinació vint-i-set. Relació de titulars cadastrals.
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La dita relació no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació d'estos en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient l'esmentada relació, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
Durant el debat, el grup municipal de Segregació Porteña, proposa que l'assumpte quede sobre la taula. Proposta que, sotmesa a votació, és rebutjada per 12 vots a favor de PP, SP i SCP i 13 vots en contra de PSOE, EU i Bloc-EV.
El delegat d'urbanisme presenta una esmena de modificació d'un paràgraf de la determinació quarta de les bases particulars de tal manera que on diu en el dictamen:
«Amb l'escàs marge de maniobra que permet l'escassetat de superfície de l'àmbit, es fa una configuració d'espai públic obert amb tipologia de plaça d'uns 300 ml, que es considera un plantejament correcte.»
Ha de dir:
«L'equip de govern considera desencertat el disseny urbà de la proposta que és insuficient per a les possibilitats de l'illa. S'haurà d'apostar per un espai de plaça més significatiu i uns amples de carrer major.»
Esmena que, sotmesa a votació, és aprovada per unanimitat.
A la vista de tot allò que s'ha exposat, introduïda l'esmena aprovada al dictamen de la comissió informativa permanent d'urbanisme, inversions i manteniment, l'Ajuntament ple, per 22 vots a favor de PSOE, EU, Bloc-EV PP i SCP i 3 abstencions de SP, acorda:
Primer. L'aprovació de les presents bases particulars de programació de l'àmbit denominat plaça Bilbao del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, amb la modificació introduïda per l'equip de govern en l'esmena aprovada i dalt transcrita.
Segon. La iniciació del procediment de programació del dit àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la LUV.
Este acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra este vosté podrà interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En el cas que vosté opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes a comptar de l'endemà a aquell en què tinga lloc la publicació d'este, i haurà de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, i s'entendrà desestimat, i quedarà expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.
En el cas que decidisca interposar recurs contenciós administratiu directament, ho farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà a aquell en què es produïsca esta publicació.
Tot això sense perjuí que puga exercitar qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del qual resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 1 d'agost del 2006- L'alcaldessa: Gloria Calero Albal.