Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9969, del 30-10-2024 (2024/10112)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2024 del director general d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d’impacte ambiental del Projecte d’execució de les obres necessàries per a assegurar el subministrament d’aigua a la comunitat de regants de Chiva, mitjançant l’equipament de sondejos de capçalera utilitzant energia solar fotovoltaica secundada amb una xarxa elèctrica per al bombament d’aigua fins als depòsits de capçalera general i per al reg per gravetat i a demanda posterior. FASE II, del terme municipal de Chiva (València). Expedient: (3066857) 92/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9969

Data del DOGV
:   30-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10554

CVE
:   TRRS-C-6828-53575

Data del document
:   19-06-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Chiva
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (3066857) 92/2023/AIA.

Títol: Projecte d’execució de les obres necessàries per a assegurar el subministrament d’aigua a la comunitat de regants de Chiva, mitjançant l’equipament de sondejos de capçalera utilitzant energia solar fotovoltaica secundada amb una xarxa elèctrica per al bombament d’aigua fins als depòsits de capçalera general i per al reg per gravetat i a demanda posterior. Fase II.

Promotor: Comunitat de Regants de Chiva

Òrgan substantiu: Ajuntament de Chiva.

Ref. òrgan substantiu: Activitats – FPD Expedient: 8286/2022.

Localització: Chiva (València).

Antecedents i descripció del projecte

Com a antecedents al projecte actual cal citar:

– Expedient 125/2017/AIA: El 22 de juny de 2018 la Subdirecció General d’Avaluació Ambiental emet un informe d’abast i continguts de l’estudi d’impacte ambiental del projecte de referència. El document emés, així com el resultat de les consultes efectuades, pot consultar-se en la pàgina d’internet d’este òrgan ambiental.

– Expedient 124/2018/AIA: El 28 de juny de 2019 la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental emet un informe d’impacte ambiental al Projecte d’obra subterrània dels sondejos del barranc de Ballesteros 2 i 3 en el terme municipal de Chiva (València), sondejos que són els que dotaran amb aigua el projecte proposat, que és el següent:

La Comunitat de Regants de Chiva (CR) disposa de 884 ha de superfície regable. D’estes superfícies, 756,77 ha són regadius infradotats i 127,23 ha romanen en secà. El promotor proposa, per això, la consolidació de regadius en una superfície de 756,77 ha, juntament amb una transformació de secà en regadiu en una superfície de 127,23 ha (zona denominada Brihuela).

La CR rega mitjançant diversos pous emparats per una concessió d’aigües de la massa d’aigua Buñol-Cheste amb un volum d’1.717.502 m3/any. D’altra banda, es disposava d’una concessió en la partida de Peñas Albas, en la mateixa massa d’aigua, de 2.106.152 m3/any. Esta concessió no s’ha arribat a utilitzar. A causa d’estes circumstàncies, la dotació mitjana dels cultius és de 2.270 m3/ha i any, per davall de la dotació mitjana concessional de 4.325,4 m3/ha i any.

A causa del mal estat de la massa d’aigua Buñol-Cheste, el promotor ha traslladat els drets d’aigua de l’aqüífer de Peñas Blancas a la massa d’aigua de las Serranías, en bon estat quantitatiu. El punt d’extracció se situa, com s’ha indicat, en el paratge denominat Barranc de Ballesteros.

Mitjançant la resolució de l’expedient 175/2016 (2016RP0002), l’òrgan de conca va cancel·lar la inscripció de l’aprofitament d’aigües subterrànies en la partida Peñas Albas i va resoldre inscriure en el registre d’aigües l’atorgament de l’aprofitament de 2.106.152 m3 anuals de tres captacions situades en el barranc de Ballesteros per a una superfície regable de 884 ha. Les modificacions efectuades no suposen un augment de la demanda de cabals, sinó el trasllat dels drets d’aigua d’una massa d’aigua en mal estat a una altra en bon estat.

La zona actualment regada disposa d’una xarxa de reg per degoteig dividida en tres zones: nord, sud i Armajal. Les xarxes de reg s’alimenten de diversos pous (San Herminio, Alegría 1 i 2, Marjal, Compresor i Nacimiento). En la zona sud, a més dels pous, es troba un depòsit de capçalera de 15.000 m3 i una estació de filtratge; la zona nord compta amb una bassa de reg de 18.000 m3, i la zona Armajal, amb una estació de filtratge.

En tot el conjunt de l’àmbit regable, es connectaran els nous sondejos amb les infraestructures actuals o previstes de reg, per a la qual cosa les obres i les actuacions són les següents:

– Equipament elèctric dels sondejos Ballesteros i instal·lació de tres línies elèctriques en baixa tensió que connectaran amb la instal·lació fotovoltaica. Les tres línies s’instal·laran soterrades per un camí.

– Instal·lació d’un parc fotovoltaic aïllat per a generació elèctrica, recolzat en una xarxa elèctrica (funcionament híbrid) de 460,8 kW de potència nominal.

– Construcció d’una línia elèctrica de mitjana tensió, 20 kV, de 4,15 km, soterrada per un camí municipal i amb connexió amb la xarxa elèctrica de distribució en la urbanització de la Incolla de Chiva.

– Construcció de depòsits de capçalera: es construiran dos depòsits metàl·lics. El primer tindrà 4,28 m d’alçària i un volum de 9.020 m3 (embassat de 8.020 m3), i se situarà en la parcel·la 99 del polígon 41. El segon tindrà una alçària de 4,18 m, embassarà 13.205 m3 i se situarà en la parcel·la 71 del polígon 35.

– Xarxa de canonades primàries de transport: és la xarxa que, partint des dels sondejos i discorrent en l’àmbit de la zona regable, proveirà la nova xarxa amb reg i permetrà la connexió amb la xarxa de reg que ja hi ha.

El primer tram o tram 0 discorre des dels sondejos fins als depòsits de capçalera. Tindrà una longitud de 1.520 m i es farà instal·lant una canonada de PEAD 100 DN 400 PN 6. El segon tram tindrà una longitud de 9.070 m, i estarà construït amb una canonada de PEAD 100 DN 355 PN 6-10-16. Este tram discorre des del depòsit de capçalera fins a la connexió amb la xarxa existent.

A partir de la xarxa primària es derivaran les noves xarxes que proporcionaran aigua a la nova zona de regadiu. En primer lloc, es construirà la xarxa de distribució, constituïda, la major part, per una canonada de PEAD 100. Serà necessari construir dos estacions de filtratge per a reduir les partícules en la xarxa de reg i evitar obturacions. Estes estacions se situaran en les parcel·les 117 i 217 del polígon 41.

Des de la xarxa de distribució partiran les canonades secundàries fins als hidrants multiusuari, i des d’estes, les terciàries. El disseny triat permetrà la possibilitat de dur a terme cultiu ecològic.

Per últim, es farà la connexió amb la xarxa existent de la Comunitat de Regants de Chiva. En este punt de connexió hi ha una brida cega que permet subministrar aigua al municipi en cas que es necessite.

La instal·lació de les conduccions de reg es farà davall del traçat dels camins existents. Tant la instal·lació fotovoltaica com els depòsits se situaran en parcel·les agrícoles del municipi.

Tramitació administrativa

En data de 23 de gener de 2023, l’Ajuntament de Chiva (òrgan substantiu) va traslladar a este òrgan ambiental la sol·licitud d’avaluació d’impacte ambiental ordinària del projecte. Esta s’acompanya amb:

– Projecte

– Estudi d’impacte ambiental

– Justificació de la realització del tràmit d’informació pública

En data de 10 de gener de 2023, este òrgan ambiental va comunicar a l’òrgan substantiu la necessitat de completar l’expedient amb els informes recaptats en el tràmit de consultes. El requeriment es va reiterar en data de 17 de maig de 2023, i es va contestar en data de 13 de juny de 2023.

Mitjançant un requeriment de 10 de juliol de 2023 es va comunicar al promotor i a l’òrgan substantiu aspectes de l’estudi d’impacte ambiental que havien de completar-se en compliment de l’article 35.1.*d*  de la Llei 21/2013, d’avaluació ambiental. Es va sol·licitar, així mateix, a fi d’impulsar l’expedient, l’informe o la justificació de sol·licitud a l’òrgan competent en espais naturals protegits i a l’òrgan amb competència en matèria forestal, de l’informe corresponent.

Mitjançant unes remissions de 26 de juliol de 2023 i 12 de setembre de 2023, l’òrgan substantiu va remetre la documentació requerida.

L’òrgan substantiu va dur a terme la informació pública mitjançant un anunci en el *Butlletí Oficial de la Província de València*  de 21 d’octubre de 2022, una exposició en el tauler d’anuncis (web) i una notificació a confrontants. Mitjançant una diligència de 19 de desembre de 2022, l’Ajuntament de Chiva va fer constar que, durant el període d’informació pública, no es van produir al·legacions.

Així mateix, va fer les consultes següents:

– Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

– Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, competent en biodiversitat.

– Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits, en relació amb l’àmbit d’afecció al PORN de l’Albufera.

– Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient.

– Servicis territorials d’Agricultura.

– Servicis territorials d’Urbanisme.

– Servicis territorials d’Indústria i Energia.

– Servicis territorials de Cultura i Patrimoni.

Del resultat del tràmit s’han emés els informes següents:

– Servicis territorials d’Urbanisme (9 de febrer de 2023).

– Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 (28 de febrer de 2023).

– Confederació Hidrogràfica del Xúquer (17 de juliol de 2023).

– Servici de Patrimoni Cultural (8 de novembre de 2023).

– Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient (10 d’abril de 2024).

– Secció de Millora Rural de la Direcció Territorial de València (12 d’abril de 2024).

– Servici de Gestió del Parc Natural de l’Albufera i el seu entorn (24 d’abril de 2024).

L’expedient conté:

– Informe de compatibilitat urbanística, en matèria de paisatge, i altres afeccions en l’àmbit municipal, emés per l’Ajuntament de Chiva, de data 26 de maig de 2022.

– Informe de l’Ajuntament de Chiva, de 9 de novembre de 2023, en què s’analitzen els efectes del projecte sobre el Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.

– Informe de 23 de maig de 2023 de la Secció de Mines del Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de València, sense contingut ambiental.

– Informe de 24 de juliol de 2023 de la Secció d’Indústria del Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de València, sense contingut ambiental.

Consideracions ambientals

Esta valoració ambiental conjumina en una sola valoració la modificació de la concessió, la consolidació de regadius i la transformació de secà en regadiu.

L’estudi d’impacte ambiental analitza diverses alternatives al projecte, de les quals destaquen les següents:

Alternativa 1: traslladar els drets d’aigua de la massa d’aigua Buñol-Cheste a la massa de las Serranías, sense augmentar el consum d’aigua per damunt d’1.717.50 m3 anuals (concessió inicial) evitant posar en regadiu 127,23 ha.

Alternativa 2: posar en reg superfícies amb drets històrics, però disminuint les superfícies de reg que, per les seues característiques ambientals o legals, ja no són aptes per al reg, o que voluntàriament es renuncie al fet que es posen en reg amb una modificació de la concessió.

D’estes alternatives es considera més adequada la segona. Esta alternativa permetria consolidar les 756,77 ha de superfície regable i posar en regadiu les 127,23 ha de secà. El promotor considera esta opció l’única solució factible perquè és la més rendible econòmicament. Amb esta opció i previsions i en condicions de pluviometria normals, quedarien 169.739 m3 emparats per la concessió, com a reserva de la massa d’aigua Buñol-Cheste, que no s’utilitzarien.

Pel que fa al disseny del projecte i a la instal·lació de les diferents infraestructures, s’ha treballat sobre la base de no incloure parcel·les forestals en la transformació, no afectar la Xarxa Natura 2000, situar les diferents instal·lacions en terrenys agrícoles, evitar l’afecció al Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva per la instal·lació fotovoltaica, fer el nou depòsit d’aigua semisoterrat i cobert per a evitar pèrdues per evaporació, minimitzar els moviments de terra, i executar de manera subterrània el cablejat elèctric i les conduccions d’aigua, entre altres.

De l’anàlisi tècnica efectuada es destaca el següent:

L’àmbit de projecte, des del punt de vista ambiental, està clarament diferenciat entre la zona de regadiu i la zona que actualment és de secà. La tipologia de la zona de secà és de cultiu extensiu, amb parcel·les situades entre els cursos dels barrancs existents i parcel·les no cultivades amb vegetació forestal, la qual cosa li dona un cert aspecte de mosaic agroforestal, amb valor ambiental. Alguns d’estos barrancs són tributaris del barranc de Chiva o del Poio, la desembocadura del qual se situa en el llac de l’Albufera.

– Modificació de la concessió: La massa d’aigua Buñol-Cheste, de la qual actualment s’extrauen els cabals, es troba en mal estat quantitatiu i qualitatiu, i forma part de l’àmbit del Pla d’ordenació de la conca hidrogràfica de l’Albufera, per la qual cosa la disminució de la pressió en esta zona podria generar efectes ambientals positius sobre el llac. Cal indicar que, com que la concessió de Peñas Albas no ha arribat a utilitzar-se, el projecte no generarà en este sentit cap efecte beneficiós nou sobre la conca hidrogràfica del llac, si bé disminuirà la pressió sobre les masses d’aigua que nodrixen el llac, sempre que la concessió de Peñas Albas no s’assigne per a nous usos.

Pel que fa a les afeccions ambientals de les propostes que s’han fet, i sobre el règim hídric de l’Albufera, l’òrgan competent en la gestió de l’espai natural ha assenyalat, mitjançant un informe, que la massa d’aigua Buñol-Cheste recarrega lateralment els aqüífers nord i sud de la Plana de València, aqüífer d’importància per a la recàrrega del llac. Qualsevol disminució de les recàrregues pot provocar intrusió marina i la salinització del parc, per la qual cosa indica que no han d’efectuar-se nous sondejos en la massa Buñol-Cheste, i no ha d’augmentar-se l’extracció de recursos hídrics. Per això, considera acceptable l’ús de les aigües de la massa d’aigua de las Serranías i insta a utilitzar aigües regenerades per al regadiu.

Al respecte, el promotor considera que pot reduir-se la pressió sobre la massa d’aigua esmentada, ja que, en principi, es pretén extraure’n un volum màxim anual d’1.717.502 m3. En el cas que la pluviometria siga normal, tal com s’ha indicat anteriorment en l’anàlisi d’alternatives, la CR de Chiva podrà reduir el volum extret anual en esta massa d’aigua fins a 1.547.763 m3 (reducció de 169.739 m3/any).

Pel que fa a la valoració que s’ha fet en l’estudi d’impacte ambiental respecte als possibles efectes sobre la massa d’aigua de las Serranías, el promotor indica que, atés que l’òrgan de conca considera esta massa d’aigua subterrània en bon estat quantitatiu, qualitatiu i global, que disposa de 65,3 hm3/any de recurs disponible renovable i només se n’exploten actualment 4,3 hm3/any, l’increment en l’ús proposat de 2,8 hm3/any és perfectament compatible amb l’explotació d’extracció d’aigua en la massa d’aigua subterrània de las Serranías.

Perquè els possibles efectes favorables sobre la massa d’aigua Buñol-Cheste no repercutisquen en un mal estat de la massa d’aigua de las Serranías, caldrà limitar les noves concessions d’aigua, aspecte de competència de l’òrgan de conca, que ha considerat amb caràcter favorable este canvi, per la qual cosa no cal esperar, en principi, efectes negatius sobre la massa d’aigua esmentada. Correspondrà a l’òrgan de conca vigilar, mitjançant els mecanismes que siguen procedents, les concessions que s’atorguen i l’evolució de l’estat de la massa d’aigua de las Serranías.

– Consolidació i posada en regadiu: se’n fa l’anàlisi tècnica següent.

*a*) Espais naturals protegits, altres figures de protecció ambiental: la zona de consolidació i posada en regadiu no se situa en espais protegits de la Xarxa Natura 2000. La zona d’execució dels sondejos, així com una part de la canonada de transport i la canalització elèctrica, presenten afecció al Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva i a la muntanya d’utilitat pública, la titularitat dels quals la té l’Ajuntament de Chiva.

La totalitat del projecte se situa en l’àmbit del Pla d’ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l’Albufera.

Es localitza en el terme municipal la via pecuària Vereda Real de Gestalgar a Godelleta, que serà afectada mitjançant un encreuament subterrani, per la qual cosa no es generaran efectes rellevants sobre esta.

Pel que fa a l’afecció al Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva, l’Ajuntament de Chiva, com a responsable en la gestió de l’espai, indica que el projecte ha de complir el que s’establix en el Pla especial del Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva, per la qual cosa analitza l’article 14 (referit a les captacions d’aigua), l’article 23 (referit a tanques i closos), l’article 24 (impacte paisatgístic), l’article 53 (infraestructures) i l’article 62 (usos permesos). L’informe considera que les captacions no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic, que la tanca dels sondejos complix el que s’establix en el Decret 178/2005, pel qual s’establixen les condicions de les tanques en el medi natural i de les tanques cinegètiques; que les conduccions discorren soterrades i per camins municipals, per la qual cosa no hi ha impacte paisatgístic, i que la infraestructura es considera d’interés general, ja que permetrà dotar la població amb aigua, en cas que siga necessari, per la qual cosa el projecte complix i s’ajusta al que s’establix en el Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.

– Espècies protegides/hàbitats protegits: Tenint en compte l’informe en matèria de biodiversitat del Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, en la zona d’actuació es localitzen les espècies prioritàries següents:

*Aquila fasciata*  (àguila cuabarrada), inclosa en el catàleg d’espècies de fauna amenaçades de la Comunitat Valenciana en la categoria d’en perill d’extinció.

*Circaetus gallicus*  (àguila marcenca): inclosa en la llista LESPRE (Llista d’espècies silvestres en règim de protecció especial).

*Galerida theklae*  (cogullada fosca): inclosa en la llista LESPRE.

*Lullula arborea*  (cotoliu): inclosa en la llista LESPRE.

L’informe indica que l’àguila cuabarrada no es vorà afectada pel projecte. Pel que fa a l’àguila marcenca, en vista de la proximitat d’una zona de nidificació a la zona d’obres, considera que hi pot haver afecció en esta fase. S’haurà de respectar el període reproductiu, de gener a juny, per la qual cosa no podran fer-se obres en esta zona durant els mesos assenyalats. Al respecte, l’informe assenyala que en l’estudi d’impacte ambiental, el promotor preveu esta mesura correctora.

Les dos últimes espècies esmentades són aus estepàries localitzades en la zona de Brihuela, l’hàbitat òptim de les quals es localitza en zones obertes, amb pastures àrides, amb preferència d’arbustos dispersos, per la qual cosa la transformació del seu hàbitat i la intensificació de l’agricultura podria afectar-los negativament. No obstant això, no s’esperen afeccions significatives a causa del percentatge baix de parcel·les a transformar en l’àmbit a on es localitza l’espècie. En el cas que hi haja un augment de la transformació en regadiu substancial respecte del que es preveu, podria tindre lloc algun tipus d’efecte sobre estes aus, per la qual cosa caldria establir algun tipus de mesura compensatòria.

Este òrgan ambiental considera que l’objecte de l’anàlisi ambiental té un objectiu preventiu, per la qual cosa és factible indicar certes mesures que poden contribuir a preservar l’hàbitat de les aus estepàries, com ara mantindre les garroferes d’entitat que hi ha en l’àmbit i que contribuïxen a conservar la fisonomia extensiva de l’espai, mantindre les espècies herbàcies en els ribassos, i no reduir de manera excessiva els marcs de plantació. Estes mesures poden contribuir, així mateix, a evitar efectes significatius negatius sobre el paisatge i a evitar noves pressions sobre els recursos hídrics.

Pel que fa a les instal·lacions elèctriques, l’òrgan competent en biodiversitat indica que la superfície afectada pel projecte està inclosa en la zona de protecció d’avifauna per línies elèctriques, per la qual cosa, en el cas que hi haja alguna línia elèctrica o algun suport en superfície, caldrà complir les mesures que establixen els articles 6 i 7 de l’RD 1432/2008, pel qual s’establixen mesures de protecció d’avifauna contra la col·lisió i l’electrocució en línies elèctriques d’alta tensió.

Pel que fa a la possible afecció a la fauna pels depòsits d’aigua, el promotor evitarà ofegaments per mitjà de la instal·lació de cobertes.

Pel que fa a la vegetació, no s’esperen efectes ambientals rellevants. Com a mesura correctora, la instal·lació de la xarxa de reg se cenyirà als camins pels quals discorrerà sense danyar la vegetació natural. Durant les obres s’aplicaran regs periòdics amb la finalitat d’evitar afeccions sobre la vegetació adjacent.

– Sòls: les obres generaran una alteració de l’estructura edàfica, poden incrementar el risc d’erosió i ocasionar una possible contaminació per abocaments procedents de la maquinària d’obres. El promotor ha previst apilar la terra fèrtil procedent de la construcció dels depòsits per a reutilitzar-la en obres de restauració; es disposaran zones senyalitzades impermeabilitzades per a fer les labors de manteniment de la maquinària i situar els apilaments. Amb l’objectiu d’evitar l’erosió, es reposaran els ribassos afectats per les obres.

– Cursos d’aigua: les obres de canalització travessaran, segons un informe municipal, el barranc de Ballesteros, el desguàs de las Salinas, els barrancs de Modesto, las Peñas, los Corralicos, la Cueva Morica, Brihuela, Grande. Estos barrancs es travessaran de manera subterrània.

La protecció del medi hídric haurà d’incloure, segons el que ha informat l’òrgan de conca, la consideració de les zones de servitud i policia, per la qual cosa el promotor haurà de sol·licitar els permisos corresponents. En el cas que les línies elèctriques afecten per encreuament els llits, s’haurà de complir el que s’establix en l’article 127 del Reglament del domini públic hidràulic; en el cas d’encreuaments subterranis, s’haurà de respectar una distància d’un metre entre la generatriu superior de la conducció o el tub de protecció i el llit.

Es recorda que està prohibit, amb caràcter general, fer qualsevol abocament directe o indirecte que puga contaminar les aigües subterrànies.

Pel que fa a les aigües pluvials, no ha d’alterar-se el seu curs normal des dels predis superiors als inferiors. L’òrgan de conca indica, així mateix, que, en el cas que hi haja una afecció a una zona de flux preferent o zona inundable de 500 anys de període de retorn, es pronunciarà en l’autorització de les obres en zona de policia.

Al respecte, el promotor indica en l’estudi d’impacte ambiental que els barrancs que seran afectats porten aigua només en període de pluges, per la qual cosa, a fi d’evitar efectes ambientals significatius, les obres es duran a terme en períodes secs. Amb l’objectiu de protegir els llits, el promotor indica que s’evitarà depositar en estos materials susceptibles de contaminar-los. Els màrgens es mantindran nets, es minimitzarà la plataforma de treball i s’evitarà l’afecció a formacions de ribera. D’acord amb el que establix l’òrgan de conca en el seu informe, es respectarà el que s’establix en l’article 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic (DPH) (respecte de la zona de servitud de llits i autorització administrativa per a la realització d’obres en zona de policia).

– Aigua subterrània/protecció de la conca hidrogràfica de l’Albufera: en fase de funcionament de projecte, amb la finalitat de no agreujar la pressió sobre les masses d’aigua i vigilar el seu comportament, el promotor proposa les mesures preventives següents: controlar durant els mesos de maig a octubre els nivells estàtics i dinàmics dels nous sondejos per a observar les possibles afeccions d’uns sondejos a uns altres. Es controlaran mensualment els nivells dels sondejos tant en la massa d’aigua de las Serranías com en la massa d’aigua Buñol-Cheste.

A l’efecte d’evitar noves demandes d’aigua, es controlarà que els canvis de cultius que es duguen a terme no suposen un augment de les necessitats hídriques per a mantindre el marge de seguretat dels 169.739 m3 que no està previst utilitzar i, sobretot, del total del volum concedit. Esta mesura pot generar efectes ambientals favorables tot i que es considera que este control ha de formar part del programa de vigilància ambiental. A més, este pronunciament ambiental haurà de prevore les mesures correctores que hagen d’aplicar-se en cas que es detecte un incompliment de les previsions que s’han fet.

El promotor establix el reg per degoteig com el sistema de reg que permetrà un millor ús del recurs. En cas de sequera extrema, per a evitar la pressió sobre els recursos hídrics, proposa dur a terme regs de suport (menor consum hídric) en els cultius tradicionalment considerats de secà. Per a optimitzar la utilització de l’aigua es disposaran sondes d’humitat i temperatura.

Amb la finalitat d’evitar la contaminació per nitrats, es compliran les mesures que conté l’Orde 10/2018, sobre utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, d’acord amb l’informe emés per la Secció de Millora Rural.

– Terreny forestal: l’informe en matèria forestal indica que totes les parcel·les incloses en el projecte es troben fora de la muntanya d’utilitat pública V067 i fora de terreny forestal, tot i que a menys de 100 m; com a única excepció, s’esmenta la parcel·la 69 del polígon 42, que se situa en un enclavat fora de la muntanya d’utilitat pública però en sòl forestal estratègic (capçalera de conca). En esta parcel·la es duran a terme els sondejos-pous a partir dels quals s’instal·larà la canonada que anirà soterrada pel camí fins als depòsits. El camí per a on anirà soterrada la canonada travessarà en un tram la muntanya d’utilitat pública V067 Sierra de Chiva, en aproximadament 221,1 m; caldrà sol·licitar l’ocupació de la muntanya. Cal complir el plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals a observar en l’execució d’obres, treballs i aprofitaments forestals que es duen a terme en terreny forestal o en els seus voltants, que establix l’annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

Al respecte, el promotor indica que es compliran les mesures de prevenció d’incendis forestals, es restaurarà la zona d’obres, i s’instal·laran almenys 2 hidrants a menys d’1 km del paratge natural perquè s’utilitzen per als mitjans d’extinció d’incendis.

Tal com ja es va advertir en l’informe d’abast i continguts de l’estudi d’impacte ambiental, algunes parcel·les de la nova zona de regs tenen característiques forestals i seminaturals (parcel·les situades al nord del barranc de las Salinas, per exemple). Esta resolució empara la posada en regadiu, però no la transformació d’estes parcel·les, per la qual cosa haurà d’obtindre’s, en el cas que siga procedent, el permís de l’òrgan forestal competent i, en el cas que es requerisca, l’avaluació d’impacte ambiental prèvia.

– Paisatge: la zona afectada per l’actuació inclou un paisatge en el qual predominen els camps a on es cultiven ametlers i altra fruita seca, oliveres, vinya i arbres fruiters. L’element més rellevant del paisatge és el mosaic agroforestal esmentat, d’un gran valor paisatgístic i ambiental.

Les dos zones (consolidació i nou regadiu) queden delimitades per les urbanitzacions La Incolla i Las Pedrizas en el nord-est, per la serra de Chiva en l’oest i sud-oest i pel nucli urbà de Chiva i el polígon industrial pel sud i l’est.

L’informe emés per l’Ajuntament de Chiva destaca, com a elements integrants del Catàleg de proteccions per a paisatges del municipi, fonts i paratges forestals, i destaca com a fonts catalogades les següents: font del Piojo, pou Cofia, pou Edelmiro, pou Cuñat, font Vichart, que compten amb un perímetre de protecció de 200 m, i la font la Incolla, amb un perímetre de 500 m.

L’estudi d’impacte ambiental ha estudiat l’afecció a estos elements i ha evitat que les obres i instal·lacions del projecte els alteren. L’informe municipal confirma l’absència d’impacte sobre els elements esmentats.

D’altra banda, en la zona en part coincident amb la muntanya d’utilitat pública es localitza el paisatge de rellevància regional Gorges del Túria i entorn de Chera (PRR 15). L’actuació no afecta elements rellevants objecte de consideració en el PRR, l’objectiu principal del qual és salvaguardar els entorns dels rius Toixa i Túria.

Per a evitar impactes significatius sobre el paisatge, el promotor indica que els edificis que s’hagen de construir es faran amb materials i colors concordes amb el medi. Els depòsits es construiran semisoterrats, la parcel·la afectada es restaurarà, i l’arbratge existent s’utilitzarà per a aplicar mesures d’integració paisatgística, en cas que siga necessari. En el cas de la instal·lació fotovoltaica, la fonamentació es farà amb clavat, i es plantarà vegetació autòctona en el perímetre de la parcel·la.

La resta de les construccions (casetes del CT, hidrants, etc.) es duran terme amb materials prefabricats respectuosos amb l’entorn.

La realització de la consolidació permetrà conservar el paisatge agrícola i l’entorn rural.

– Patrimoni cultural: Segons el projecte de prospecció, en l’entorn de 200 m de les obres es localitzen els jaciments arqueològics de la font de l’Estrecho, Incolla, dels Conills i Maneu, així com l’abric de la Penya Roja, Corral de Peñas Albas, Alto de la Casilla de Cañadas, Collado Royo, i la font del Forraje i de l’Estrecho.

L’informe de 8 de novembre de 2023, emés per l’òrgan competent en cultura, va instar el promotor a elaborar la memòria d’impacte patrimonial i a remetre-la per a obtindre l’informe que regula l’article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià. La memòria d’impacte patrimonial elaborada després de la prospecció superficial només ha trobat evidències mínimes en el lloc dels jaciments coneguts i en alguns punts addicionals a on s’ha trobat dispersió de materials. En la zona objecte del projecte, sobretot en la zona de Brihuela i Peñas Albas, hi ha diverses construccions integrants del patrimoni etnològic.

La memòria d’impacte patrimonial conclou que, des del punt de vista del patrimoni etnològic i arquitectònic, no es considera necessària cap mesura respecte a l’execució del projecte que s’avalua.

Pel que fa al patrimoni arqueològic, es proposa una supervisió arqueològica de l’execució dels treballs de moviments de terres fora dels entorns arqueològics, que serà amb caràcter intensiu a on s’han localitzat troballes. En cas que siga necessari i amb una comunicació prèvia a l’òrgan competent, es farà una excavació arqueològica.

– Vulnerabilitat del projecte: el promotor analitza de manera específica els aspectes següents:

Perillositat per inundació: consultada la cartografia del Pla d’acció territorial per a la prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana, les instal·lacions principals (sondejos, instal·lació fotovoltaica, depòsits d’estacions de filtratge) se situen en parcel·les a on no hi ha cap nivell de perillositat. Les conduccions i línies elèctriques travessen diversos barrancs amb perillositat geomorfològica (nivell 7).

Al respecte, cal indicar que les infraestructures soterrades no generen o agreugen el risc, si bé el promotor haurà de tindre en compte este factor en l’execució del projecte.

Contaminació d’aqüífers: la vulnerabilitat d’aqüífers o el risc de contaminació d’estos és mitjà. Cal indicar que tot el municipi de Chiva està inclòs en l’àmbit de zona vulnerable a la contaminació d’aqüífers procedents de fonts agràries.

Risc sísmic: hi ha perillositat per a un període de retorn de 500 anys, per la qual cosa el risc és mitjà-baix. Les estructures que es construiran són d’una grandària escassa i se situaran allunyades de zones habitades, per la qual cosa no s’esperen afeccions rellevants en cas de sisme.

Risc d’incendi forestal: en la zona agrícola, el risc és baix, mentres que en zona forestal, la vulnerabilitat és mitjana-alta. En qualsevol cas, el promotor indica que haurà d’aplicar-se la normativa de prevenció d’incendis forestals que establix el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.

Risc de contaminació per emissions o generació de residus perillosos: es produirà una emissió de contaminants en la fase d’obres a causa del trànsit de la maquinària, afecció que no es considera rellevant. En fase de funcionament no s’esperen emissions contaminants. Durant les obres es produiran xicotetes quantitats de residus perillosos i no perillosos, així com residus sòlids assimilables a urbans. Els residus perillosos (greixos, olis i/o lubrificants) s’emmagatzemaran en forma segregada en l’interior d’una àrea temporal especialment habilitada dins de la superfície afectada per les obres.

Analitzada la informació del Pla especial davant del risc d’accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera o ferrocarril de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 49/2011, de 6 de maig, el municipi de Chiva es troba amb risc alt en la llista de municipis. No obstant això, es considera que este risc no afectarà el desenrotllament de l’activitat agrícola.

Risc d’erosió: els valors d’erosió potencial en la zona són alts o molt alts en l’àmbit del paratge natural municipal, i moderats o alts en la resta de la zona d’actuació. El promotor indica que no és previsible que el disseny de la ubicació de les canalitzacions per camins de manera soterrada incremente el risc.

Per últim, el promotor analitza el risc tenint en compte la vulnerabilitat del medi i la probabilitat de vore’s afectat per estos riscos, i conclou que el risc d’inundació és escàs, si bé caldrà efectuar correctament les instal·lacions i vigilar l’estat de les infraestructures construïdes en la rodalia de barrancs; el risc sísmic és tolerable minimitzant-lo segons el que a este efecte haja indicat l’estudi geotècnic; el risc d’incendi és tolerable assumint les mesures preventives que establix el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, i la resta de mesures preventives que s’indiquen en l’apartat corresponent; i el risc d’erosió es qualifica de moderat, per la qual cosa han de fer-se controls periòdics de les instal·lacions, preservar el medi hídric en els encreuaments de barrancs i dur-se a terme les plantacions previstes.

Programa de vigilància ambiental: perseguix com a objectiu comprovar el compliment dels aspectes derivats de la valoració ambiental habilitant les partides pressupostàries necessàries per a fer-ho, comprovar l’eficàcia de les mesures correctores, i redefinir les mesures correctores en cas que es mostren ineficaces.

Consideracions jurídiques

El projecte està subjecte a una avaluació d’impacte ambiental ordinària, d’acord amb l’article 7.1.*a*  de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l’annex I.1.*a*.3 del Decret 162/1992, pel qual s’aprova el Reglament per a l’execució de la Llei 2/1989, d’impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.

El projecte està, així mateix, inclòs en l’annex II, grup 1.*c*  i grup 8.*a*  de la Llei 21/2013, d’avaluació ambiental.

L’expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i les altres disposicions que li són aplicables.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar acceptable, únicament a l’efecte ambiental i sense perjuí d’obtindre de manera prèvia les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d’execució de les obres necessàries per a assegurar el subministrament d’aigua a la Comunitat de Regants de Chiva, mitjançant l’equipament de sondejos de capçalera utilitzant energia solar fotovoltaica secundada amb una xarxa elèctrica per al bombament d’aigua fins als depòsits de capçalera general i per al reg per gravetat i a demanda posterior. FASE II promoguda per la Comunitat de Regants de Chiva, a Chiva (València), sempre que es desenrotlle d’acord amb el que s’establix en l’estudi d’impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que conste en l’expedient, i de conformitat amb les condicions següents:

1. Patrimoni cultural: es compliran les mesures preventives que propose la memòria d’impacte patrimonial i les que es deriven de l’informe que regula l’article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, que s’obtindrà amb caràcter previ a l’inici de les obres.

2. Biodiversitat i paisatge:

*a*) Amb la finalitat de mantindre l’hàbitat de les aus estepàries, en la nova zona de regs s’evitarà la reducció excessiva de marcs de plantació, i es mantindran, almenys, algunes de les garroferes de més port i, en tot cas, si tenen les característiques de monumentalitat que establix la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.

*b*) Es procurarà conservar el mosaic de cultius en la zona regable intentant conservar i protegir els cultius amb menys demandes d’aigua i tipologia extensiva.

*c*) En el cas que hi haja algun suport o línia elèctrica aèria amb conductors nus, s’adoptaran les mesures de prevenció que descriuen els articles 6 i 7 del Reial decret 1432/2008, pel qual s’establixen mesures per a la protecció de l’avifauna contra la col·lisió i l’electrocució.

3. Protecció de la conca hidrogràfica de l’Albufera:

*a*) De conformitat amb el Decret 96/1995, de 16 de maig, pel qual s’aprova el Pla d’ordenació de recursos naturals de la conca hidrogràfica de l’Albufera, es fomentaran, en l’àmbit de la zona regable, pràctiques racionals de fertilització, així com la lluita integrada i biològica contra paràsits.

*b*) En el cas que hi haja disponibilitat per a utilitzar aigües regenerades, estes s’utilitzaran amb l’objectiu general d’evitar extraccions d’aigües subterrànies i, en particular, de la massa d’aigua Buñol-Cheste, i caldrà obtindre de manera prèvia la concessiócorresponent.

4. Riscos: l’encreuament de les infraestructures per zona inundable s’ajustarà a les recomanacions que establix el Pla d’acció territorial per a la prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana, i a les directrius de l’òrgan de conca.

5. Sòl/erosió: es restauraran les zones d’obra en general i, en particular, les que es facen en l’encreuament amb domini públic hidràulic. Es retiraran els residus gestionant-los segons la seua naturalesa, es netejaran possibles abocaments, es restauraran les zones d’apilaments i, en cas que siga necessari, es restauraran les plantacions afectades.

6. Esta resolució no empara la transformació de parcel·les en estat natural per al seu cultiu, per la qual cosa s’hauran d’obtindre els permisos que corresponguen i, en el cas que siga procedent, emetre de manera prèvia una declaració o informe d’impacte ambiental.

7. El programa de vigilància ambiental (PVA) inclourà el control dels cabals utilitzats en la zona regable i el control dels canvis de cultiu.

S’elaborarà periòdicament un informe d’evolució de l’àmbit de la zona regable. En este informe, a més del control dels cabals utilitzats i dels canvis de cultiu, s’analitzarà el grau de compliment d’esta resolució, les dificultats trobades a l’hora de complir-la i, en el cas que l’òrgan substantiu o el promotor detecten que les mesures preventives són insuficients, se sol·licitarà la modificació de les condicions d’esta declaració d’impacte ambiental.

El primer informe s’elaborarà dos anys després de la finalització del projecte i es remetrà tant a l’òrgan ambiental com a l’òrgan substantiu. Posteriorment, la periodicitat la determinarà el promotor del projecte, i el control de la vigilància correspondrà a l’òrgan substantiu.

Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l’efecte d’acreditar l’adopció i execució de les mesures?preventives i correctores proposades i la comprovació de l’eficàcia d’estes. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

8. En el cas que en el PVA es detecte una tendència a l’augment del consum de recursos hídrics, esta tendència haurà de corregir-se mitjançant les actuacions que siguen necessàries, fins i tot la disminució de la superfície regada.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà el començament de les obres a l’òrgan ambiental.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

*a*. Ordenar la publicació d’esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

*b*. Esta declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.»

  

València, 19 de juny de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental