Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8605, del 02-08-2019 (2019/7481)

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/16-AIA Sant Mateu.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8605

Data del DOGV
:   02-08-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/7481


Data del document
:   11-07-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Sant Mateu
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/16-AIA Sant Mateu. [2019/7481]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/16-AIA Sant Mateu.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 44/16-AIA.  
Títol: Explotació de recursos de la secció A) ?La Verdosa?.  
Promotor: José Vicente Jovaní Beltrán.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2013/2/12.  
Localització: Parcel·la 103 del polígon 18. Terme municipal de Sant Mateu (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització, d'acord amb la Llei 22/1973, de mines, d'una explotació de recursos de la secció A, al terme municipal de Sant Mateu (Castelló).  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació minera la fi de la qual és subministrar matèria primera a una planta de tractament d'àrids, que el promotor posseeix al terme municipal de Xert (Castelló).  
L'explotació es localitza en la ribera sud de la rambla de Cervera en la parcel·la 103 del polígon 18 del terme municipal de Sant Mateu que, segons dades de la gerència cadastral, té una superfície de 23.998 m². La parcel·la estava destinada originalment al cultiu de l'olivera.  
Segons tota la documentació tècnica, l'accés a la parcel·la es realitza des d'un camí rural amb ferm proveït de reg asfàltic, de traçat més o menys paral·lel a la rambla de Cervera al qual s'accedeix des de la carretera CV-132 en direcció Sant Mateu i Castelló.  
L'arrencada del mineral beneficiable, per la seua escassa cohesió, es realitzarà amb mitjans mecànics, és a dir, amb retroexcavadora o amb pala frontal sobre pneumàtics. El producte es carregarà en camions banyera i es traslladarà a la planta de tractament adés citada.  
El nombre de persones que treballaran normalment en l'activitat s'estima en:  
- Palista de retroexcavadora.  
- Palista de pala frontal.  
- Encarregat de labors i responsable de seguretat.  
- A més de dos conductors de camions.  
La parcel·la afectada, estava destinada al cultiu de l'olivera. Després de l'actuació, es pretén retornar la parcel·la a l'ús original.  
L'excavació s'inicia en el límit NE de la parcel·la, avançant el front cap al límit ES, continuant pel quadrant NO i finalitzant en el límit SO, al costat de l'accés en el camí.  
El volum de mineral disponible en la parcel·la s'estima en 180.000 m³. Amb una producció anual de 20.000 m³, es considera una vida útil de l'explotació de 9 anys.  
L'explotació es realitzarà en un únic banc, d'uns 8 m de desnivell, amb pendent proposat de 60° amb l'horitzontal.  
La restauració del buit miner generat es conformarà en un només bancal, amb talussos laterals en les mitgeres i en la mota de separació amb el llit. La plataforma resultant es deixarà el més horitzontal possible, amb un lleuger pendent cap a la cantonada nord-est de la parcel·la, per a desguàs natural en la rambla.  
Com no es produeix emplenament del buit, no s'importa material extern a l'explotació. Únicament s'utilitza la poca terra vegetal reservada per a la seua estesa previ a la revegetació.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 25 d'abril de 2016, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la documentació tècnica en format digital, així com el resultat del tràmit d'informació pública i informes sectorials.  
El 16 de maig de 2016, es comunica al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló la petició d'informes sectorials necessaris per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, i se sol·licita la remissió del certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat.  
  
El 6 de juliol de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet el certificat requerit.  
El 9 de desembre de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
  
El 14 de març de 2017, es remeten al Servei Territorial Indústria i Energia els informes recaptats, i sobre la base del seu contingut i a l'anàlisi de la documentació, es requereix modificació de determinats aspectes tècnics del projecte. Amb la mateixa data, es dóna trasllat de l'informe al promotor.  
D'altra banda, el 10 de juliol de 2017, es rep escrit de l'Ajuntament de Sant Mateu, adjuntant documentació tècnica del projecte i resultat de tràmit d'informació pública.  
L'11 de juliol de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet CD amb documentació complementària.  
El 24 de juliol de 2017, es comunica a l'Ajuntament de Sant Mateu que l'activitat s'avaluarà dins del procediment substantiu, tramitat pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, i se sol·licita que realitzen les consideracions que estimen oportunes.  
El 13 de desembre de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
  
L'11 d'abril de 2018, Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet resolució d'autorització d'extracció d'àrids en zona de policia de la rambla Cervera.  
El 19 de juliol de 2018, l'Ajuntament de Sant Mateu sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
El 14 de setembre de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
  
El 23 de novembre de 2018, es remet informe al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, assenyalant els incompliments en els requeriments previs i traslladant informes rebuts.  
El 15 de març de 2019, es reben, directament pel promotor, al·legacions relatives als requeriments, adjuntant còpia de documentació amb segell de registre d'entrada en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló de 4 d'abril de 2017. Aquesta documentació dóna contestació als requeriments, i encara que no ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb la finalitat de no prolongar més el procediment, es dóna per rebuda el 15 de març de 2019.  
  
El 14 de maig de 2019, es rep nova sol·licitud de l'ajuntament de Sant Mateu d'emissió de declaració d'impacte ambiental.  
Finalment el 10 de juny de 2019, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe relatiu a l'explotació.  
  
Informació pública.  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils, i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7646, de 29 d'octubre de 2015.  
El cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, en data 18 d'abril de 2016, certifica que durant aquest termini no es van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Cultura (18 de desembre de 2013).  
L'informe, que al·ludeix a les parcel·les 100, 102 i 103 del polígon 18 de Sant Mateu, indica que no existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions. S'informa favorablement l'actuació.  
  
b) Informe del Servei de Vida Silvestre (26 de maig de 2016).  
S'indica que el projecte es localitza fora dels espais de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa no es requereix emetre valoració preliminar de repercussions a aquesta xarxa.  
Així mateix, l'actuació no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora, reserves de fauna o hàbitats protegits, encara que aigües avall, en la rambla de Cervera es troba la microreserva de flora Pont de la Jana.  
A més, consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, en la quadrícula UTM1x1 corresponent a l'emplaçament del projecte no s'ha identificat hàbitats ni espècies protegides.  
  
El Servei de Vida Silvestre considera que el projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies protegides.  
c) Informe del Servei d'Ordenació del Territori (26 de maig de 2016).  
L'informe assenyala que la parcel·la confronta directament amb la rambla de Cervera i que l'afecció de perillositat d'inundació, s'ajusta sensiblement al mateix llit.  
De l'informe s'extrau que l'activitat d'extracció d'àrids no està expressament prohibida en el sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació, que no preveu la implantació d'instal·lacions industrials en la parcel·la, i que, en l'estat inicial, la parcel·la no està afectada per perillositat d'inundació, amb les reserves respecte a l'escala de la cartografia d'inundabilitat disponible, pel que l'actuació proposada és compatible amb la normativa del Patricova.  
L'informe assenyala que l'excavació respecte al terreny circumdant en una profunditat d'uns 8 m, en la qual es manté el nivell de parcel·la després de la restauració, se situa a una cota inferior a la rambla de Cervera.  
La documentació aportada assenyala que s'executarà una mota de terra amb els materials extrets de la pròpia parcel·la, confrontant amb la rambla. Es considera que una mota de terra no té la consistència suficient per a contindre una possible avinguda en la rambla de Cervera, la qual cosa, unida al fet que la plataforma final queda a una cota inferior a la cota del fons de la rambla, provocaria la inundació completa de la parcel·la, amb diversos metres de calat.  
d) Resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (rebuda 11 d'abril de 2018).  
Autoritzant l'extracció d'àrids en la zona de policia de la rambla de Cervera en la parcel·la 103 del polígon 18 de Sant Mateu, sol·licitada pel promotor.  
L'autorització d'extracció queda vinculada a determinats condicionants, entre els quals s'indiquen textualment:  
?3. (?) Es deixarà, a partir de la línia que forma el marge del riu, i dins del terreny de propietat particular, com a mínim una franja de 20 metres sense excavar. L'autoritzat es farà responsable de tots els possibles danys que es puguen causar al llit del riu, per ell o per terceres persones, en la confrontació de la seua finca amb el llit, que s'han de respectar 20 m des del marge de la rambla.  
4. La separació entre les parcel·les limítrofes i la zona d'extracció ha de ser tal que s'impedisquen els perjudicis a aquelles per l'aigua que de qualsevol manera puga accedir a la zona d'extracció. Per a això es deixarà sense excavar, com a mínim, una franja de 5 metres d'amplària en els terrenys on es realitza l'extracció?.  
e ) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (4 de juny de 2019).  
En un informe inicial s'indica que l'activitat se situa en el paisatge de rellevància regional ?PRR 8, entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella- i que, fins i tot sent de xicoteta escala, tindrà incidència en el paisatge descrit i en la infraestructura verda del territori, per la qual cosa es considera necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, que haurà de tindre el contingut de l'annex II de la LOTUP.  
Rebut l'estudi d'integració paisatgística, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable, condicionat al compliment de les mesures d'integració incloses en el document, que es resumeixen en:  
  
- Restauració geomorfològica mitjançant la creació d'una plataforma i talussos perimetrals que permeten la revegetació i amb pendent adequat per a evitar processos erosius, i emmagatzematge i gestió del sòl edàfic, per a la seua posterior recol·locació en la zona a restaurar.  
  
- Revegetació dels talussos amb espècies forestals, i de la plataforma amb oliveres.  
A més, a fi de minimitzar l'afecció sobre el PRR afectat, i en concret sobre un dels seus principals elements a escala supramunicipal com és la rambla de Cervera, es considera necessari aplicar com a mesura d'integració paisatgística addicional, la reculada de l'explotació respecte del llit de la rambla i la plantació d'arbratge de tipus forestal en formació de bosquetes en aqueixa zona de la parcel·la compresa entre el buit d'explotació i la rambla. Aquesta plantació haurà d'executar-se de manera que opere com a mesura d'integració paisatgística ja en la fase de funcionament de l'activitat.  
f) Informe del Servei de Caça i Pesca (10 de febrer de 2016).  
S'indica que el projecte és compatible amb la major part de la superfície de l'espai cinegètic CS10017, si bé s'ha de tindre en compte els aspectes següents, sense perjudici que el titular de l'explotació sol·licite la declaració expressa de seguretat segons l'article 39 de la Llei de caça.  
  
- El propietari dels terrenys pot sol·licitar la segregació de la superfície dins del vedat, sense que això afecte la condició d'espai cinegètic de tot el vedat CS10017.  
- Seria necessari posar tauletes al voltant de l'explotació, per advertir els caçadors de l'existència d'una zona de seguretat.  
- A la resolució de l'expedient s'hauria d'afegir expressament la consideració del que disposa l'article 39 de la Llei de caça.  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en la parcel·la 103 del polígon 18 de la localitat de Sant Mateu.  
D'acord amb certificat de l'arquitecte municipal amb el vistiplau del secretari de l'ajuntament, de 9 d'abril de 2014, el sòl sobre el qual es pretén desenvolupar l'activitat extractiva està classificat en el planejament vigent de Sant Mateu com a sòl no urbanitzable sense protecció. L'emplaçament proposat es considera compatible amb el planejament vigent una vegada aprovada la DIC de l'activitat.  
Contrastada la ubicació proposada per a l'activitat amb la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- La parcel·la objecte d'explotació, confronta amb la rambla de Cervera, llit públic.  
- La ubicació proposada per a la gravera està dins de l'àmbit de l'espai cinegètic CS-10794, corresponent a vedat esportiu.  
- L'emplaçament confronta amb l'hàbitat 1.50.000 número 137471.  
- Així mateix, aigües avall de la localització del projecte es troba la microreserva de fauna Pont de la Jana.  
- D'altra banda, l'emplaçament de l'activitat confronta amb zona afectada per perillositat de nivell 1 segons el vigent PATRICOVA.  
- La ubicació del projecte no afecta vies pecuàries, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit amb les excepcions esmentades.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
a) Morfologia de l'explotació i restauració.  
La gravera es planteja com una excavació contínua de tota la parcel·la cadastral, d'aproximadament 8 m de desnivell amb el terreny circumdant, en la qual es manté el nivell de parcel·la després de la restauració.  
El Servei d'Avaluació Ambiental va plantejar diverses objeccions a la morfologia proposada, sent les principals:  
1. La immediatesa amb la rambla de Cervera i la morfologia plantejada generaran incertesa sobre la capacitat de la mota de terra de separació amb la rambla per a contindre una possible avinguda davant períodes de precipitacions torrencials. Així, es requeria major separació de la rambla.  
2. Es considerava inadmissible l'excavació per davall del nivell de la rambla.  
3. El pendent de talussos proposada per a salvar el desnivell existent entre la parcel·la excavada i el terreny circumdant, era excessiva.  
El promotor plantejava talussos d'explotació de 60° amb l'horitzontal i argumenta ba que els marges de la rambla presenten pendents amb major inclinació, per la qual cosa la pendent proposta no presenta problemes d'estabilitat.  
Per a la morfologia de restauració, el titular proposava talussos amb pendent entre 45° i 36° amb l'horitzontal, excessiva per a garantir la viabilitat de la revegetació, i molt compromesa respecte a l'erosió hídrica. A més, el reperfilat dels talussos es proposava mitjançant addició de material reservat prèviament, per la qual cosa la cementació interna dels materials a la qual al·ludia la documentació del promotor no existia.  
  
D'altra banda, la rambla no constitueix un model del comportament dels talussos de la parcel·la després de la restauració, doncs el material que conforma els laterals de la rambla està cohesionat després del pas del temps, mentre que els talussos de restauració es conformaran per l'addició de material en superfície, que manca d'aquesta cohesió.  
En definitiva, es va exigir modificar la documentació tècnica, establint un pendent màxim de talús final de 35° respecte de l'horitzontal.  
  
4. Havia de garantir-se la seguretat del camí que confronta pel sud amb la gravera. Els pendents dels talussos comprometen l'estabilitat d'aquest camí, suposant un risc per al trànsit per aquest. No solament això, sinó que un vehicle que circulara pel camí i eventualment s'isquera del ferm, podria caure pel terraplè generat amb un desnivell de 8 m.  
  
Segons el text de la documentació tècnica, en els límits de mitgeria, es disposava una franja de 3 m, en la qual es realitzaria un cordó de seguretat, a partir de la qual es deixaria un talús de 30°. No obstant això, aquesta franja de seguretat no es reflectia en els plànols, en els quals el límit de l'explotació s'ajustava clarament al parcel·lari.  
Aquest àmbit d'explotació coincident amb el límit de la parcel·la resultava inadmissible. Així, es va assenyalar al promotor que en la definició del perímetre d'explotació:  
- En relació a la rambla, havia de respectar-se, almenys, la zona de servitud, reflectint-ho en els plànols topogràfics i en els perfils.  
- Respecte al camí, havia de deixar-se una franja de seguretat mínima de 5 m des de la vora del camí.  
- Finalment, l'excavació havia de deixar una franja de 2 m respecte del límit de la parcel·la amb les parcel·les limítrofes.  
Posteriorment, del us condicionants de l'autorització d'extracció d'àrids de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es desprenia que les franges de seguretat havien de ser fins i tot més àmplies. D'acord amb l'organisme de conca, ha de respectar-se una franja sense excavar de 20 metres respecte al marge del riu, i de 5 metres respecte de les parcel·les limítrofes.  
b) Accés a l'explotació.  
La documentació indicava que la gravera s'aconsegueix través del camí que confronta pel sud amb la parcel·la. De l'avanç d'excavació proposat, es deduïa que, durant tota la vida útil de la gravera, l'accés a aquella es realitza a través del camí, sent l'última fase a explotar i restaurar confrontant amb aquest.  
No obstant això, la topografia final de restauració reflecteix tot el marge amb el camí en talús cap a la plaça restaurada, amb un pendent que impossibilita l'entrada a la plaça. L'únic accés practicable que es manté a la plaça cultivada amb oliveres és la via de desguàs que dóna a la rambla. En conseqüència, s'entenia que, en contra del que indicava la documentació tècnica, es pretenia accedir a la parcel·la a través de la rambla. De fet, la morfologia de l'explotació i les fotografies aèries reflectien que l'accés a la parcel·la sempre s'havia realitzat a través de la rambla.  
Així, es va requerir el promotor perquè concretara l'accés a l'explotació durant la seua vida útil i el cultiu posterior.  
En la documentació aportada en data posterior, no s'aclaria l'accés a l'explotació, per la qual cosa es va reiterar al promotor que esmenara aquest aspecte.  
Finalment, en les al·legacions adjuntes a l'escrit rebut el març de 2019, el promotor assenyala, textualment: ?El camí de Morella, que limita pel sud la parcel·la, és un camí d'ús agrícola i el seu paviment no està construït per a suportar càrregues com la que suposa un camió de transport de 40 tn sobre les seues rodes; admet vehicles agrícoles i turismes, tant per les característiques del seu ferm, com del seu traçat; l'accés normal de màquines i vehicles de transport del mineral, es farà pel propi llit de la Rambla, on existeix un camí que fins i tot té el seu propi pas, per davall de la carretera Sant Mateu-Xert (CV-132)?.  
  
Sorprèn que el promotor argumente que el camí no és adequat per a l'accés a l'explotació quan és la seua pròpia documentació tècnica la que proposava aquest camí. No obstant això, es considera que pot accedir-se a l'explotació a través de la rambla, sense perjudici que continua sent prioritari mantindre l'estabilitat del camí.  
c) Possible vinculació a l'activitat de diverses parcel·les del polígon 9 del municipi de Xert.  
A partir de fotografies aèries disponibles en diversos visors, es deduïa que hi ha una zona, al nord de la rambla de Cervera enfront de la gravera, en la qual s'apilava material procedent d'explotació. Aparentment, es produïa trànsit entre la gravera i aquesta zona a través de la rambla, per la qual cosa es va requerir al promotor que confirmara si efectivament s'emmagatzemava material en la zona al nord de la rambla, en aquest cas, la superfície en la qual es produïa aqueix apilament (parcel·les 223, 224 i 225 del polígon 9 de Xert) i l'activitat que s'hi desenvolupava, havia de vincular-se a l'explotació, i per tant, incloure's en l'avaluació d'impacte ambiental.  
Atès que no s'aclaria aquest aspecte en comunicacions posteriors, es va reiterar el requeriment.  
Finalment, en les al·legacions rebudes el març de 2019, el promotor declara que les parcel·les existents al nord de la rambla no tenen cap relació amb el seu projecte, per la qual cosa la present resolució es refereix exclusivament a l'activitat extractiva a desenvolupar en la parcel·la 103 del polígon 18.  
d) Desmantellament d'instal·lacions..   
El text de la documentació tècnica indicava, respecte a una xicoteta masia existent en la parcel·la, que acolliria les instal·lacions higièniques sanitàries, vestuari, menjador (?), i que no estava previst desmantellar-la, deixant un massís de protecció al seu voltant que s'ampliaria en la restauració definitiva de la finca. Aquesta afirmació es contradeia amb la creació d'una plaça contínua de cultiu d'olivera, així com amb els plànols aportats, que evidenciaven la desaparició del monticle sobre el qual s'enclava la masia.  
Es va sol·licitar al promotor que determinara la destinació final de l'edificació i la topografia resultant.  
En la següent documentació, no s'al·ludia a l'edificació, per això, al novembre de 2018 es va reiterar el requeriment. Finalment, en les al·legacions rebudes el 15 de març de 2019 el promotor indica textualment que ?la caseta (MASIA) existent, es conservarà durant tota la fase d'explotació (o fins que el propietari es canse d'ella) i, les seues ruïnes podran servir com a farciment per al reperfilat de talussos i plataforma basal?.  
S'entén que l'edificació serà demolida.  
e) Vegetació.  
L'explotació minera comporta l'eliminació de les oliveres existents en la parcel·la. El pla de restauració proposa la recuperació del cultiu de l'olivera en la parcel·la. En la plaça de pedrera es plantaran oliveres en marc regular de 6 m x 6 m (278 arbres/ha).  
En els talussos es proposa la revegetació amb espècies forestals, tant arbòries (pi blanc i ginebre), com arbustives (coscolla, llentiscle, aladern, romer, [?]) i herbàcies (gramínies i lleguminoses). En els plànols corresponents, es reflecteix aquesta proposta.  
No obstant això, encara que en el pressupost s'inclouen els preus corresponents a arboris i arbustius, els mesuraments, i el pressupost d'execució material, es limiten a la revegetació amb espècies herbàcies, per la qual cosa no queda garantida l'aplicació d'aquestes mesures, havent d'ampliar el pressupost a la totalitat de les mesures proposades en el pla de restauració.  
En tot cas, es considera necessari l'estesa del talús resultant, perquè un talús de pendent tan pronunciada no solament impossibilitaria l'arrelament de la vegetació, sinó que compromet la pròpia estabilitat del talús.  
f) Paisatge.  
En el seu informe, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, estableix com a condicionants, de caràcter vinculant segons el que s'estableix en la LOTUP:  
- Restauració geomorfològica mitjançant la creació d'una plataforma i talussos perimetrals que permeten la revegetació, amb pendent adequat per a evitar processos erosius, i gestió del sòl edàfic, que serà emmagatzemat, gestionat i posteriorment recol·locat en la zona a restaurar.  
- Revegetació dels talussos amb arbratge de tipus forestal, arbustos i herbàcies, i de la plataforma amb oliveres. Els talussos hauran de tindre un pendent tal que permeta l'adequat creixement de les espècies vegetals propostes.  
- Reculada de l'explotació respecte del llit de la rambla i plantació d'arbratge forestal en formació de bosquetes, en aqueixa zona de la parcel·la compresa entre el buit d'explotació i la rambla. Aquesta plantació haurà d'executar-se de manera que opere com a mesura d'integració paisatgística ja en la fase de funcionament de l'activitat.  
Els dos primers condicionants es refereixen a les pròpies mesures d'integració proposades pel promotor en el seu estudi d'integració paisatgística, d'acord amb la resta de la documentació tècnica, sobre les quals ja s'han assenyalat les consideracions pertinents.  
Quant al tercer condicionant, encara que el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge no fixa la distància de reculada respecte del llit, es considera suficient l'amplària de 20 m indicada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la seua concessió d'extracció d'àrids. Les espècies a plantar hauran de ser les indicades en el propi pla de restauració i en l'estudi d'integració paisatgística.  
g) Afecció a l'atmosfera:  
g.1) Emissió de partícules:  
L'activitat extractiva genera un important increment de partícules sòlides en suspensió, així com gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles.  
En aquest sentit, la mineria no energètica està contemplada en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener.  
La documentació indica que la capacitat productiva de l'activitat és de 20.000 m³/any, que per a una densitat d'1?4-1'7 t/m³ suposa una producció anual aproximada de3 0.000 t. Segons aqueixa capacitat productiva i l'emplaçament de l'explotació, l'activitat es troba classificada en el grup C d'aquest catàleg, amb el codi 04 06 16 02: Activitat primària de mineria no energètica que comporta l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és <= 200.000 tn/any sempre que la instal·lació no es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població.  
  
La inclusió de l'activitat en el grup C del catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera obliga al seu titular a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
L'estudi d'impacte ambiental indica, com a mesures preventives per a evitar l'emissió de partícules el reg regular dels vials d'accés i plaça d'explotació i el transport dels materials amb la caixa tancada o coberta amb lona.  
A més, el programa de vigilància ambiental contempla el control semestral de les emissions de partícules durant els dos primers anys.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar l'emissió de partícules es consideren, en principi, adequades i suficients.  
g.2) Producció de soroll.  
La gravera genera soroll, tant en l'extracció de material, com en la seua càrrega i transport. L'horari d'activitat es desenvolupa en franja diürna de 8,00 a 22,00.  
La documentació inclou un estudi acústic en el qual es justifica que, per a la situació més desfavorable de maquinària treballant simultàniament, i donada la distància als habitatges més pròxims, no s'aconsegueixen els màxims nivells sonors admissibles per la legislació vigent.  
  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental contempla com a mesures preventives restringir el transport del material a horari diürn i limitar la velocitat dels camions. Es considera justificat que l'activitat no suposarà contaminació acústica.  
h) Contaminació de sòls i aigües. Manteniment de maquinària i gestió de residus.  
La possible contaminació de sòls i aigües es deu, d'una banda, a l'ocasional arrossegament de sediments per l'aigua d'escolament que augmentaria la terbolesa de les aigües, i per una altra, a fugides de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, la morfologia de l'explotació amb una única eixida d'aigües en la qual se situa un sistema de dissipació d'energia suposa que l'aigua d'escolament generat en l'explotació i que desguassa en la Rambla Cervera no incremente la terbolesa de les aigües del llit.  
No obstant això, existeix incompatibilitat entre l'accés a l'explotació i la situació del dissipador d'energia. En l'última documentació aportada, el titular manifesta que l'accés a l'explotació es realitzarà a través de la pròpia rambla. Això suposa que l'única entrada a l'explotació, i després de la restauració al cultiu de l'olivar, a través de la rambla, quedaria impossibilitada per la pròpia mesura preventiva.  
S'ha de reformular el sistema de correcció hidrològica. Sense perjudici que la plaça de pedrera tinga un pendent cap a la cantonada nord-est, en arribar a aquest punt, s'hauran de desviar les aigües cap als 2 laterals de l'accés, amb sengles cunetes a banda i banda d'aquell, que finalitzen en 2 dissipadors d'energia. D'aquesta forma, l'accés a l'explotació es manté lliure, conservant la mesura preventiva contra la terbolesa de les aigües.  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, el programa de vigilància ambiental esmenta el control periòdic en la gestió de les tasques de manteniment de maquinària i camions, realitzant-se si fóra necessari, en l'exterior de les instal·lacions. Si en algun moment del procés els equips que, per la seua naturalesa, no puguen realitzar els seus abocaments líquids en instal·lacions adequades, seran recollits en envasos específics per tipologia de residus i enviats als centres de tractament autoritzats.  
Referent a això, es considera que s'ha de realitzar tot el manteniment de la maquinària emprada en l'activitat en taller autoritzat.  
3r. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental, en relació als aspectes següents:  
- Compliment de mesures recollides en el projecte i EIA.  
- Afeccions a l'atmosfera.  
- Abocaments potencialment contaminants.  
- Afeccions paisatgístiques.  
- Nivells sonors.  
- Compliment del projecte de restauració, quant a fases, volums, altura i pendent de bancs, adequació d'espècies (?).  
- Correcte desenvolupament de les obres de drenatge.  
- Control sobre l'aparició d'abocadors incontrolats.  
Amb la finalitat de garantir que no s'envaeixen les franges de seguretat assenyalades en altres apartats, haurà de jalonar-se el perímetre de l'explotació, i introduir-se en el PVA la seua revisió periòdica per a evitar que accidentalment s'envaïsca aquesta zona.  
La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'apartat 4°de l'epígraf 2, de l'annex I, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'article 7.1.a de la citada llei.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura , Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pels Decrets 80/2016, 73/2017 i 181/2018, del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) ?La Verdosa?, promogut per José Vicente Jovaní Beltrán, situat en la parcel·la 103 del polígon 18 del terme municipal de Sant Mateu (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el pla de restauració i esmena de deficiències aportada el 15 de març de 2019, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran d'obligat compliment.  
  
Segon  
1. L'àmbit del projecte està restringit a la parcel·la 103 del polígon 18 de Sant Mateu.  
2. Perímetre d'explotació: S'estableix una franja de seguretat que no podrà excavar-se la parcel·la, que tindrà les següents amplàries mínimes segons les zones:  
- 20 metres a partir de la línia que forma el marge del riu.  
- 5 metres des de la vora del camí que discorre pel límit sud de la parcel·la.  
- 5 metres des de les parcel·les confrontants.  
3. El pendent dels talussos de restauració serà, com a màxim, de 35° amb l'horitzontal en tots els límits.  
4. Per a la integració paisatgística de l'explotació, en la franja de 20 m que quedarà sense explotar a partir de la línia que forma el marge de la rambla, es plantaran exemplars d'espècies forestals arbòries en formació de bosquetes.  
5. S'ampliarà el pressupost del pla de restauració, que inclourà els exemplars arboris i arbustius forestals corresponents a la revegetació dels talussos, així com la formació de bosquetes en la mota de separació amb la rambla.  
6. Es reformularà el sistema de correcció hidrològica. Sense perjudici que la plaça de pedrera tinga pendent continu cap a la cantonada nord-est per a desguassar a la rambla, en arribar a aquest punt, es desviaran les aigües cap als 2 laterals de l'accés, amb sengles cunetes a banda i banda d'aquell, que finalitzen en 2 dissipadors d'energia.  
7. El manteniment de tota la maquinària emprada en l'explotació, excavadores i camions, es realitzarà en taller extern autoritzat. Qualsevol fugida que es produïra en els fluids de la maquinària es recollirà en envasos adequats i serà retirada per gestor autoritzat.  
8. La classificació de l'activitat en el grup C segons l'annex del ?Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació?, obliga a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
9. Sin perjudici de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'hi inclourà la comprovació periòdica de l'estat del jalonament perimetral per a evitar afeccions fora del perímetre d'explotació establit en el punt 2.  
La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental romandrà a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
10. Hauran de disposar-se tauletes al voltant de l'explotació per a advertir els caçadors de l'existència d'una zona de seguretat en l'espai cinegètic CS10017.  
Tal com indica l'article 39.4 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, queda prohibit tant l'ocupació com la tinença d'armes carregades en les zones de seguretat, així com disparar cap a elles quan els projectils puguen aconseguir-les.  
11. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica es comunicarà immediatament a l'administració competent, paralitzant l'activitat fins a la determinació de les mesures a adoptar.  
12. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental, podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
13. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental, vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, tot aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 17 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor».  
  
València, 11 de juliol de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.