Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9278)

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/14-AIA Sinarcas.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8167

Data del DOGV
:   10-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9278


Data del document
:   03-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/14-AIA Sinarcas. [2017/9278]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/14-AIA Sinarcas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/14-AIA  
Títol: Explotació avícola, amb capacitat per a 67.200 pollastres d'engreixament  
Promotor: María Jesús Lloría Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas  
Localització: parcel·la 5121 del polígon 504 del terme municipal de Sinarcas (València)  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/ 7014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a la instal·lació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres en el terme municipal de Sinarcas, província de València.  
2. Característiques principals del projecte d'acord amb la documentació tècnica aportada  
L'explotació estarà formada per dues naus avícoles amb capacitat per a 33.600 aus cada una, la capacitat total de l'explotació serà de 67.200 aus. La parcel·la, situada a uns 1000 m del nucli urbà de Sinarcas, té una superfície total de 25.967 m² i la qualificació és de sòl no urbanitzable, aptitud agrícola-ramadera. Segons el certificat municipal de compatibilitat urbanística, de data 20 de juny de 2011, l'activitat proposada es considera compatible amb el planejament municipal.  
  
Descripció de l'activitat  
L'activitat que ens ocupa és de ramaderia intensiva per a avicultura de carn (engreixament de pollastres o explotació de broilers).  
La densitat prevista en les naus no superarà els 39 quilos de pes viu d'animals per metre quadrat, i mantindrà en tot moment una regulació de la ventilació i la temperatura adequades per a evitar una alta mortaldat per la calor.  
El procés de l'activitat és com segueix: els animals es reben (pollets d'1 dia) en un camió isoterm directament de la incubadora, amb un pes mitjà de 50-60 grams, i es descarreguen manualment en les naus, les quals ja estan preparades amb els menjadors i abeuradors corresponents (4 línies de menjadors i 5 línies d'abeuradors) distribuïts uniformement al llarg de la nau i amb els automatismes adequats.  
  
Les caixes de repartiment dels pollets es tornen en el camió de repartiment per la reutilització posterior, després de netejar-les i desinfectar-les.  
Els pollets s'allotgen sobre un llit de pellorfa d'arròs, disposada en el sòl de la nau a raó d'1-2 kg/m² (aproximadament 15-20 cm de grossària), que es manté amb una humitat del 50-60 %.   
L'alimentació és a base de pinsos compostos, el cicle de criança és de 50 52-dies, i s'aconsegueix un pes per al sacrifici d'1,90 2,10-kg.  
  
Les operacions de control per part del granger consisteixen a revisar diàriament els automatismes de control de la nau, verificar-ne el funcionament correcte, retirar i eliminar de les baixes hagudes i anotar-les en la fitxa de control.  
Quan s'ha aconseguit el pes de sacrifici, els animals es carreguen de forma manual en gàbies per al trasllat a l'escorxador. Després d'això, es netegen i desinfecten les naus i els equips. S'efectua un buidatge sanitari de 2 setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle. Es preveu que es realitzen entre 5 i 6 cicles a l'any.  
Descripció de les edificacions  
L'explotació estarà formada per dues naus avícoles semblants de dimensions exteriors de 112,20 metres de llarg i 15,20 metres d'amplària (1.705,44m² construïts), que tindran adossat un local tècnic xicotet de 16,00 m² construïts, i, per tant, la superfície total construïda per nau és de 1.721,44 m.2 L'explotació es completarà amb un magatzem situat a l'entrada, de dimensions exteriors de 10,00 x 10,00 metres (100 m²), que servirà d'accés. Aquest magatzem estarà destinat a oficines i vestidors, així com per a guardar la maquinària i l'utillatge de l'explotació. Així doncs, la superfície total construïda en l'explotació serà de 3.542,88 m².  
Les reculades mínimes als límits de les noves edificacions seran superiors a 8,00 metres, i les reculades a camins seran superiors a 12,00 metres, per la qual cosa compleixen la normativa urbanística actual.  
Les naus avícoles tindran una alçària de 4,70 metres en carener, i no hi haurà pisos dobles ni entresolats. Interiorment seran diàfanes i sobre aquestes, fixats als pòrtics de l'estructura, s'instal·laran menjadors i abeuradors automàtics. El magatzem estarà dividit, interiorment, en dues zones: l'una per a oficines i bany-vestidor i l'altra per a allotjament de la maquinària i l'utillatge utilitzats en l'explotació.  
Cada una de les naus comptarà per a l'emmagatzematge del pinso amb dos sitges metàl·liques de xapa llisa galvanitzada de capacitat per a 14.000 kg/ud.  
L'estructura de les naus estarà formada per pòrtics metàl·lics. El tancament serà per mitjà de panells tipus sandvitx. Els panells es faran de dues xapes d'acer galvanitzat de 5-10 mm de grossària, entre les quals s'injecta bromera de poliuretà d'una grossària de 50 mm. La coberta se solucionarà mitjançant plaques de xapa d'acer lacada. Davall de l'estructura es col·locarà un sostre fals, realitzat amb plaques PUR-AL, que donarà un bon aïllament a la coberta. Les naus tindran interiorment una capa de formigó hidròfug estanc i impermeable que evitarà qualsevol infiltració al sòl. La capa es farà amb formigó hidròfug HM 20/F/20/IIa amb una grossària de 10 cm reforçada amb malla electrosoldada EM 15 x 15 a diàmetre 4-4 acer del tipus B-500-S.  
  
Tota la zona d'oficines i vestidors tindrà paviment de taulells de gres. A més, els vestidors i els banys estaran xapats.  
  
Instal·lacions  
- Ventilació:  
Les naus comptaran amb un sistema de regulació de l'ambient a través d'un programador, en funció de la temperatura exterior, temperatura interior mínima i màxima, higrometria, consum d'aigua, etc.  
La ventilació de les naus serà dinàmica per depressió d'agranament lateral, i l'aire entrarà per una trapa correguda existent en un lateral. L'obertura i tancament de la trapa es fa per mitjà de motoreductors accionats segons les ordres enviades per la regulació. Per a casos d'emergència l'obertura de la trapa pot ser manual mitjançant una maneta.  
  
En la fatxada oposada de les naus es col·locaran 10 ventiladors d'extracció d'aire, d'un cabal aproximat de 42.500 m³/h.  
- Distribució de pinso i aigua:  
Els dispositius per a la distribució d'aigua es dividiran en dues parts: la sala de criança i el local tècnic: en el local tècnic s'allotjarà el quadro de control format pels equips necessaris per a la neteja, la filtració, i els equips per als tractaments veterinaris. A més, hi haurà un comptador d'aigua d'impulsos i un depòsit d'aigua de 1.000 litres amb una bomba de circulació. En la sala de criança hi haurà 5 línies d'abeuradors tipus pipó. Els pipons seran regulables en altura, i les tetines estaran col·locades cada 25 cm.  
Per a l'alimentació cada nau disposarà de 4 línies de menjadors automàtics suspesos de les corretges, regulables en altura amb plats cada 0,75 metres. Les línies de menjadors s'alimenten des d'una tremuja al capdamunt que es manté sempre plena de forma automàtica per mitjà d'una sonda de nivell. Els menjadors s'alimenten des de les sitges d'emmagatzematge per mitjà d'un transportador de pinso tipus sens fi de 90 mm de diàmetre.  
Tant la instal·lació d'abeuradors com la de menjadors comptaran amb un sistema elevador per a apujar-los a mesura que els animals van creixent.  
- Instal·lació elèctrica:  
L'explotació disposarà d'instal·lació elèctrica procedent de xarxa per a satisfer les necessitats tant d'enllumenat, com de força, per a accionar sistemes d'alimentació i ventilació, etc.  
A més, comptarà amb un grup electrogen de 60 kVA, que es considera prou per a satisfer les necessitats de l'explotació en moments de problemes de subministrament en xarxa.  
- Instal·lació d'aigua:  
L'explotació disposarà d'abastiment d'aigua potable procedent d'un pou propi. S'estima que els animals consumiran de 5.376 m³ d'aigua a l'any.  
Combustibles  
El sistema de calefacció de les naus d'engreixament es farà mitjançant calefactors de gas propà. El gas propà s'emmagatzemarà en un tanc homologat de 4.000 litres.  
Neteja  
Al final de cada cicle i en els moments en què s'estime convenient es realitzarà una neteja total per mitjà de productes d'ús habitual, desinfectants, detergents i aigua projectada.  
Instal·lacions sanitàries.  
L'explotació disposarà en el magatzem d'un bany-vestidor amb dutxa, lavabo i inodor.  
Medicaments i productes de neteja  
Els medicaments i productes de neteja s'han de guardar en el magatzem i seran utilitzats en quantitat variable i poc representativa.  
Malalties infectocontagioses  
Tota l'explotació es rodejarà amb un tanca de tela metàl·lica de 2 metres d'alçària.   
L'accés de les persones a la nau ramadera es farà exclusivament després d'accedir al bany-vestidor ubicat en el magatzem i col·locar-se la roba de visita.  
A més, l'explotació disposa en l'entrada d'un sistema de desinfecció de vehicles, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant. Aquest sistema assegura una desinfecció correcta de les rodes i la resta dels vehicles encarregats del transport del pinso o dels animals.  
  
Una altra mesura que s'ha de prendre és la col·locació de teles ocellaires en les entrades d'aire de ventilació de les naus per a evitar que puguen accedir-hi animals que actuen com a vectors de malalties.  
Les zones anteriors i posteriors a les portes d'accés es desinfectaran amb calç. En les portes d'entrada a les naus es col·locaran pediluvis. La solució desinfectant s'ha de renovar com a màxim cada 7 dies per a evitar-ne la inactivació.  
Emmagatzematge de productes  
L'únic producte que s'emmagatzemarà és el pinso compost necessari per a l'alimentació dels animals.  
El pinso el transportaran fins a l'explotació amb bótes que el depositaran en sitges metàl·liques elevades sobre el nivell del sòl i tancades, que no presentaran cap risc de presència d'insectes ni rosegadors.  
Olors  
Les olors són les produïdes pels excrements dels animals i, com que es tracta d'una explotació avícola d'animals de poca edat, la producció d'excrements no és molt important.  
La producció d'olors es concreta en els períodes de càrrega de la gallinassa produïda al final del cicle d'engreixament, i en el moment de la càrrega dels animals, la qual cosa suposa fer-ho unes 5 vegades a l'any. Les olors no causaran molèsties importants atesa la situació de la granja allunyada dels nuclis de població.  
Gestió de residus  
- Fem:  
Està format pels excrements dels animals i el llit o jaç. Com que s'evacua a la finalització de cada cicle no fan falta mesures especials per a impedir la proliferació d'insectes i rosegadors.  
  
Cada una de les naus tindrà en l'extrem posterior un femer impermeable i estanc, i amb pendent fins a una arqueta d'arreplega de lixiviats. Els femers tan sols s'utilitzen en cas que en el moment de retirada del fem, en realitzar el buidatge sanitari, no s'hi troben els camions de transport del fem, i aquesta circumstància és anormal. Els femers estaran proveïts d'una capa de 15,20 x 15,20 metres, amb un pendent cap a una arqueta de lixiviats. La capa serà de formigó HM 20/F/20/lla amb grossària de 10 cm reforçada amb malla electrosoldada EM 15 x 15 a diàmetre 4-4 acer del tipus B-500-S. Aquesta capa permet evitar qualsevol infiltració de materials contaminants procedents dels excrements al sòl.  
  
S'estima que durant un any, en el conjunt de l'explotació, es generaran 907,20 tones de fem que seran retirades per una empresa que se n'encarregara de la gestió com a adob orgànic. L'explotació subscriurà un contracte de retirada de fem amb l'empresa esmentada quan dispose de la llicència ambiental corresponent.  
- Aigües residuals:  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que tant l'aigua de neteja com l'excés d'humitat de les dejeccions s'eliminen per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació) i el residu sòlid queda com a part del fem produït.  
  
Per a la gestió de les aigües residuals domèstiques procedents dels aparells sanitaris del magatzem s'instal·larà un depòsit d'emmagatzematge estanc i impermeable, les aigües residuals del qual seran retirades i portades a l'EDAR més pròxima, per a la qual cosa cal sol·licitar l'autorització corresponent a l'EPSAR després de l'obtenció de la llicència d'obertura d'establiments.  
Per a les aigües pluvials procedents de les cobertes de les edificacions, considerades netes ja que en aquestes cobertes no hi ha pols ni brutícia en un funcionament normal de l'explotació, no es considera necessari instal·lar cap sistema per a l'arreplega o canalització. L'única actuació en aquest sentit serà la col·locació d'una vorera que vorege les edificacions, que evitarà la infiltració d'aigües a l'interior i a la fonamentació de les naus, així com la proliferació de males herbes. D'altra banda, pel fet que la parcel·la on es pretén construir l'explotació és pràcticament plana, i no canalitza ni arreplega les aigües esmentades, aquestes repartiran per la parcel·la, i no hi haurà cap punt d'arreplega on es puguen produir forts escolaments.  
  
- Eliminació de cadàvers:  
L'explotació disposarà d'una assegurança d'arreplega i destrucció dels cadàvers. S'adjunta declaració de compromís de contractar l'assegurança.  
Per a l'arreplega dels cadàvers es disposarà en la nova explotació d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió. El contenidor estarà ubicat fora del recinte de l'activitat ramadera.  
- Residus ramaders especials:  
En l'explotació es produiran residus ramaders especials identificats amb codi LER 180205\* «productes químics que consisteixen en substàncies perilloses o en contenen,» segons Ordre MAM/304/2002. Els residus s'arreplegaran en contenidors específics fins a ser retirats per una empresa gestora autoritzada, per a la qual cosa s'haurà de disposar del contracte de retirada corresponent i del document d'acceptació. Aquest tipus de residus es produeixen en quantitat poc significativa (n'hi ha prou amb tres contenidors específics de 60 litres que es retiren una vegada cada 6 mesos).  
- Altres residus  
Els residus generats en l'explotació assimilables a urbans o municipals ha d'entregar-se a l'entitat local corresponent a través dels sistemes d'arreplega disposats amb aquesta finalitat, sense perjudici que l'entitat local puga obligar el titular a gestionar-los per si mateix o a entregar-los a gestors autoritzats.  
Tramitació administrativa  
Amb data 3 de novembre de 2014, es registra en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient un ofici de l'Ajuntament de Sinarcas, en què sol·licita la declaració d'impacte ambiental prèvia a la llicència ambiental per a una activitat d'engreixament de pollastres, promoguda per María Jesús Lloría Pérez. A la sol·licitud s'adjunta una còpia de l'expedient administratiu municipal, el projecte de llicència ambiental, l'estudi d'impacte ambiental i un resum no tècnic del projecte de llicència ambiental.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'anunci corresponent en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 221, de 17 de setembre de 2014 i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament. Transcorregut el termini de 30 dies no es van presentar al·legacions al projecte, segons el certificat expedit per l'Ajuntament de Sinarcas de data 23 d'octubre de 2014.  
Amb data registre d'eixida d'11 de desembre de 2015, es realitza un requeriment de documentació addicional a l'Ajuntament de Sinarcas.  
El 25 d'abril de 2016, l'Ajuntament de Sinarcas tramet una còpia de la documentació presentada pel promotor en resposta al requeriment anterior.  
Informes considerats  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència, s'han considerat els informes dels organismes competents següents:  
- Certificat de compatibilitat urbanística, emés en data 20 de juny de 2011 per l'Ajuntament de Sinarcas, que estableix que el sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a sòl no urbanitzable, aptitud agrícola-ramadera, i que per tant l'activitat proposada sí que és compatible amb el planejament municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal, de data 8 de setembre de 2014, que considera el contingut del projecte adequat i les mesures correctives proposades necessàries i suficients per a garantir el bon exercici de l'activitat.  
- Informe favorable de la Secció de Producció i Sanitat Animal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de data 12 d'abril de 2012.  
- Autorització de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport del projecte de prospecció arqueològica relatiu al projecte objecte d'estudi, de data 11 d'abril de 2016, així com la comunicació per part de la promotora de l'inici dels tràmits oportuns per a obtindre l'informe sobre afectació al patrimoni cultural, de data 15 d'abril de 2016.  
- Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 13 de febrer de 2015, per a una demanda de 5.376 m³ d'aigua anuals, que s'obtindran d'un pou que s'ha de fer en la mateixa parcel·la.  
Consideracions ambientals  
1r. L'activitat s'exercirà en sòl no urbanitzable aptitud agrícola-ramadera i és compatible amb el planejament vigent, segons el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Sinarcas, de data 20 de juny de 2011.  
2n. Segons el visor de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, la parcel·la en què s'ubicarà l'explotació, així com una xicoteta part de la tanca i d'una de les naus es trobarien afectades per perillositat geomorfològica d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la revisió del qual va ser aprovada per mitjà del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell. Les instal·lacions afectades hauran de recular-se del límit de la parcel·la de manera que no es vegen afectades per aquesta perillositat.  
3r. Segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Així mateix, la localització del projecte no afecta terreny forestal, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
4t. Impactes previsibles considerats en l'estudi d'impacte ambiental i mesures preventives i correctives proposades:  
- Impacte sobre l'atmosfera:  
La qualitat de l'aire patirà una alteració a causa de la pols produïda durant les actuacions que es duran a terme en la fase de construcció de les naus: desbrossament, excavació, extensió, compactació i anivellació del terreny, així com la en construcció pròpiament dita.  
El trànsit de vehicles de transport dels materials de construcció i de rebuig també produirà un impacte negatiu sobre l'atmosfera a causa de la producció de sorolls, pols i emissions de gasos de combustió. Es proposa com a mesura correctiva seleccionar de forma convenient la maquinària utilitzada en la construcció, de manera que els impactes que la utilització ocasione siguen els menors possibles, a pesar de l'ús temporal. Al terme del projecte s'han d'entregar els residus de construcció i demolició (RCDs) a un gestor autoritzat perquè els valore. En tot cas, es tracta d'actuacions temporals i no es preveu que l'impacte siga rellevant.  
Durant la fase de funcionament de la granja, la qualitat de l'aire es veurà alterada per:  
- Gasos originats per l'activitat ramadera, deguts principalment a la descomposició de la matèria orgànica en condicions anaeròbies. Aquests gasos contribueixen en major o menor mesura a l'efecte hivernacle i produeixen males olors. Per a disminuir les males olors, les naus han d'estar dotades de ventilació dinàmica per depressió d'agranament lateral. Les sitges s'han de buidar periòdicament per a permetre inspeccionar-les i previndre el desenvolupament de qualsevol activitat biològica que puga provocar el deteriorament dels aliments i la formació d'olors. Atés que les naus s'han de netejar amb prou freqüència, i cal eliminar el fem al final de cada cicle productiu, no es preveu que l'impacte siga significatiu. Així mateix, la distància del nucli urbà més pròxim, Sinarcas, és d'uns 1000 metres, per la qual cosa les molèsties a la població es redueixen notablement.  
- Gasos de combustió dels vehicles motoritzats destinats al transport dels animals i el pinso. Aquest impacte no es considera rellevant per ser de curta duració temporal i aconseguir valors d'intensitat xicotets.  
- Sorolls. En la contornada de l'explotació només es preveuen sorolls molt esporàdics ocasionats pel trànsit de camions per a la càrrega i descàrrega de pinso, els animals i la retirada de fem. Es tracta de sorolls de curta duració temporal i que aconseguiran valors d'intensitat xicotets, per la qual cosa no s'han de prendre mesures correctives especials, excepte la d'efectuar el trànsit en hores habituals. Al projecte de llicència ambiental s'adjunta un estudi acústic que conclou que per a un cas teòric molt desfavorable, els nivells de recepció en l'exterior de les naus estaran per davall dels nivells màxims permesos per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i que, per tant, es compleix la normativa. No obstant això, s'han de prendre una sèrie de mesures per a reduir les emissions de soroll de les activitats que es realitzen en l'explotació de forma discontínua:  
- S'ha de procurar establir, per al trànsit de vehicles i per a les operacions d'alimentació i càrrega i descàrrega dels animals, un protocol horari que no siga problemàtic, d'acord amb els costums de cultiu i/o treballs diversos. D'altra banda es pot reduir el soroll produït per la maquinària si se'n fa una utilització correcta, i el soroll produït pels animals per mitjà d'un maneig acurat.  
- Durant la neteja, el moviment i les maniobres de les pales carregadores que omplin camions fora de la nau s'han d'organitzar per a minimitzar els moviments de la maquinària. El personal s'ha d'assegurar sempre que les pales carregadores i els tractors tinguen una posada a punt correcta, i que presten atenció als sistemes de fuga i als silenciadors dels vehicles.  
- Impacte sobre el sòl i sobre les aigües:  
Les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània poden patir alteracions com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus. De la mateixa manera, els sòls poden veure's afectats per les mateixes causes. Per a evitar qualsevol infiltració de lixiviats d'excrements al sòl les naus tindran interiorment un capa de formigó hidròfug estanc i impermeable. Els femers han d'estar proveïts d'una capa de 15,20x15,20 metres, amb pendent cap a una arqueta de lixiviats. La capa serà formigó HM 20/F/20/IIa amb grossària de 10 cm reforçada amb malla electrosoldada em 15x15 a diàmetre 4-4 B-500-S. Aquest sòl permet evitar qualsevol infiltració de materials contaminants al sòl.  
  
Els fems produïts en l'explotació els retirarà una empresa que se n'encarregue de la gestió com a esmena orgànica. Aquesta empresa ha d'estar inscrita en el registre d'establiments SANDACH, en aplicació dels reglaments (CE) núm. 1069/2009 i (UE) núm. 142/2011.  
  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que tant l'aigua de neteja com l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació) i el residu sòlid queda com a part del fem produït. En tot cas, s'ha d'instal·lar un sistema d'arreplega de les possibles aigües residuals en l'interior de cada nau, per a evitar-ne l'abocament a la parcel·la.  
  
Per a la gestió de les aigües residuals domèstiques procedents de les instal·lacions sanitàries de la neteja s'ha d'instal·lar un depòsit estanc on s'arrepleguen i emmagatzemen, des d'on seran retirades i portades a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) més pròxima, per a la qual cosa s'ha de sol·licitar l'autorització corresponent a l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR).  
- Impacte sobre el paisatge:  
Els moviments de terra, edificis, sitges, etc, ocasionaran un canvi del paisatge original. El tipus de construcció, els materials a utilitzar, així com els colors a emprar han d'estar en harmonia amb l'arquitectura tradicional de la zona, a fi de reduir en la mesura que es puga l'impacte sobre el paisatge. També s'han triar i controlar convenientment els llocs destinats a servir de depòsits de rebutjos, a fi de minorar en la mesura que es puga l'impacte.  
- Consum de recursos:  
El funcionament de l'explotació suposa un consum d'aigua per a cobrir les necessitats fisiològiques de les aus, la neteja de les instal·lacions i l'ús humà, aquest consum pot tindre importància en les zones amb escassetat d'aigua. S'estima que els animal consumiran 5.376 m³/any. L'explotació disposarà d'abastiment d'aigua potable procedent d'un pou propi. Per a la realització d'aquest pou s'ha sol·licitat la concessió corresponent d'aigües subterrànies a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Es compta amb un informe favorable de l'organisme de conca respecte de la disponibilitat de recursos per a atendre la demanda. En tot cas, abans de la concessió de la llicència ambiental, s'ha de garantir la disponibilitat d'aigua per a atendre les demandes de l'explotació per mitjà de la presentació d'una còpia de la concessió d'aigües subterrànies emesa per l'organisme de conca.  
  
- Impacte sobre el patrimoni cultural:  
El promotor compta amb l'autorització de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport del projecte de prospecció arqueològica relatiu al projecte objecte d'estudi, de data 11 d'abril de 2016, i presenta la comunicació de l'inici dels tràmits oportuns per a obtindre l'informe sobre afectació al patrimoni cultural, de data 15 d'abril de 2016. En la memòria d'impacte patrimonial presentada per a obtindre l'autorització de la prospecció arqueològica, etnològica i arquitectònica, s'indica que, a partir de les publicacions específiques i la documentació consultada, en l'àrea compresa dins del perímetre de la zona d'afectació, no es coneixen evidències sobre l'existència de patrimoni cultural de tipus arqueològic, etnogràfic i /o arquitectònic. En tot cas, abans de l'obtenció de la llicència ambiental, ha de presentar-se l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determina l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afectació i notificar-ho immediatament a la conselleria competent en matèria de cultura, a fi que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que estableix la Llei 4 1998/ d'11de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5é Programa de vigilància ambiental  
S'aporta un programa de vigilància ambiental correcte que permet realitzar un seguiment eficaç i sistemàtic del compliment d'allò que s'ha estipulat en la declaració d'impacte ambiental. No obstant això, s'ha d'afegir-hi l'adopció i la vigilància periòdica de les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, i la resta de normativa sectorial d'aplicable.  
El compliment de les mesures de seguiment i vigilància del programa de vigilància ambiental són responsabilitat del promotor del projecte, propietari de l'explotació avícola. Aquest promotor adquireix, per tant, el compromís d'informar puntualment als organismes competents del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol circumstància imprevista o qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant l'exercici de l'activitat.  
  
El promotor és també el responsable que el personal de l'explotació reba la formació adequada tant en prevenció de riscos laborals com en la gestió mediambiental de la instal·lació.  
Abans de d'atorgar la llicència d'obertura, s'ha de presentar a l'ajuntament el certificat final, emés pel tècnic redactor, que certifique que les mesures correctives previstes s'han executat correctament.  
  
Des del començament de l'activitat el promotor ha de realitzar un informe de seguiment, que ha d'estar disposició dels organismes competents. S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que estableix l'apartat 1.h, annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret, 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i els concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables d'acord amb la data d'incoació de l'expedient.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreixament de pollastres, promogut per María Jesús Lloría Pérez, que s'ubicarà en la parcel·la 5121, del polígon 504, del terme municipal de Sinarcas (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, i complisca les condicions que s'indiquen a continuació:  
1. Les instal·lacions i edificacions afectades per perillositat geomorfològica d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) s'han de recular del límit de la parcel·la i s'han d'ubicar fora de l'afectació per perillositat geomorfològica.  
2. Abans de l'obtenció de la llicència ambiental cal obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3. Prèviament a la concessió de la llicència ambiental, s'ha de garantir la disponibilitat d'aigua per a atendre les demandes de l'explotació per mitjà de la presentació d'una còpia de la concessió d'aigües subterrànies emesa per l'organisme de conca.  
4. Quant als residus:  
4.1. Els fems produïts en l'explotació, els ha de retirar una empresa gestora autoritzada. L'empresa ha d'estar inscrita en el registre d'establiments SANDACH, en aplicació dels reglaments (CE) núm. 1069/2009 i (UE) núm. 142/2011. La posada en marxa de l'activitat queda supeditada a la presentació, davant de l'òrgan substantiu del contracte, de l'acceptació i la retirada de fems per part del gestor SANDACH.  
  
4.2. S'ha d'instal·lar un sistema d'arreplega de les possibles aigües residuals que es puguen generar en l'interior de cada nau, per a evitar-ne l'abocament a la parcel·la.  
4.3. Els residus generats en l'explotació assimilables a urbans o municipals s'han d'entregar a l'entitat local corresponent a través dels sistemes d'arreplega disposats amb aquesta finalitat, sense perjudici que l'entitat local puga obligar el titular a gestionar-los per si mateix o a entregar-los a gestors autoritzats.  
4.4. El temps d'emmagatzematge dels residus perillosos no podrà excedir 6 mesos.  
4.5. S'ha de complir en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats.  
5. Per estar classificada l'activitat en el grup C, segons l'annex del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació, queda sotmesa a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
6. S'han d'adoptar mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial aplicable. Al programa de vigilància ambiental proposat s'ha d'afegir la vigilància periòdica del compliment de les mesures esmentades.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctives.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21 2013/, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental que estableix l'article 43 de la Llei 21 2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 29 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor»  
  
València, 3 d'octubre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.