Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5655, del 07-12-2007 (2007/14106)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Venta del Moro, Benimuslem, Senyera, Favara i Paiporta.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5655

Data del DOGV
:   07-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14437


Data del document
:   21-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Benimuslem
    * Favara
    * Venta del Moro
    * Senyera
    * Paiporta
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Venta del Moro, Benimuslem, Senyera, Favara i Paiporta. [2007/14118]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a als expedients 017/05-AIA Venta del Moro, 134/05-AIA Benismulem, 011/06-AIA Senyera, 152/06-AIA Favara, i 212/06-AIA Paiporta, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 21 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 017/7162-FGG  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament de Venta del Moro  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Venta del Moro i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Venta del Moro (València)  
Descripció del projecte  
1. Objectiu de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent actualment; les normes subsidiàries de Venta del Moro, aprovades i publicades en el Butlletí Oficial de la Província el 15 de març de 1988. Amb aquest es pretenen solucionar els problemes de cessió d'espais públics i d'esgotament dels sòls previstos per a expansió urbana i industrial.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Com a conseqüència de les necessitats regularització, el PGOU proposa la distribució de sòls següent:  
1. SNU Sòl no urbanitzable, el qual es qualifica en:  
1.1. SNUPG Sòl no urbanitzable de protecció genèrica  
1.2. SNUPF Sòl no urbanitzable de protecció forestal  
1.3. SNUPN Sòl no urbanitzable de protecció natural  
1.4. SNUPE Sòl no urbanitzable de protecció especial  
1.5. SNUPA Sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
1.6. SNUPU Sòl no urbanitzable de protecció de vora urbana  
1.7. SNUPC Sòl no urbanitzable de protecció cultural  
1.8. SNUPI Sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació  
1.9. SNUPB Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs  
1.10. SNUPP Sòl no urbanitzable de protecció de pous i fonts  
1.11. SNUPV Sòl no urbanitzable de protecció viària  
1.12. SNUND Sòl no urbanitzable de nuclis dispersos  
1.13. SNURD Sòl no urbanitzable de reserva dotacional  
2. Sòl urbanitzable (13,13 ha) qualificant-se en:  
2.1. ACA Ampliació de nucli.  
2.2. AIS-1 Habitatges aïllats-1.  
2.3. INA Industrial aïllada  
3. Sòl urbà (78,43 ha) qualificant-se en:  
3.1. NUH Nucli històric.  
3.2. CAS Nucli urbà.  
3.3. ACA Ampliació de nucli  
3.4. ADO Habitatges adossats  
3.5. ADO-1 Habitatges adossats-1  
3.6. AIS Habitatges aïllats  
3.7. TIN Tolerància industrial  
3.8. DOT Dotacional  
La població es localitza en xicotets nuclis de població situats en la meitat nord-est del municipi. A data 1 de gener de 2002, són: Casas de Moya (118 habitants), Casas de Pradas (107 habitants), Casas del Rey (80 habitants), Jaraguas (257 habitants), Las Monjas (119 habitants), Los Marcos (115 habitants) i Venta del Moro (791 habitants). En la meitat sud-oest tan sols es registren escassos nuclis dispersos, als voltants de caserius vinculats a activitats ramaderes o agrícoles i amb una població molt reduïda.   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presenta, per a cadascun dels nuclis de població, el raonament que ha portat a determinar les zones d'expansió del sòl a edificar i la seua classificació urbanística i les proteccions en sòl no urbanitzable. Els principals criteris que s'han seguit són:  
- Completar la trama urbana amb vials d'amplària regular en les zones d'ampliació i un vial perimetral amb filera d'arbratge per a integrar el sòl rústic.  
- Completar les dotacions amb infraestructures, equipaments i zones verdes.  
- Sòl residencial destinat principalment a habitatges de segona residència  
- Afavorir el desenvolupament de sòl industrial  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 12 de gener de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana de Venta del Moro, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'estudi de paisatge, com també el certificat sobre l'aprovació provisional del Pla general d'ordenació urbana pel Ple de l'Ajuntament.   
Revisada la documentació, s'observa que falten documents necessaris per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, Per la qual cosa en data 31 de març de 2005, es requereix a la Direcció Territorial la següent documentació, indicant que es remeta al Servei d'Impacte Ambiental en el termini màxim de vint dies:   
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública de tots els documents.  
- Còpia de les al·legacions presentades.  
- Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
- Còpia de les observacions que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents   
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent.  
En data 24 de novembre de 2005, transcorreguts set mesos des de la sol·licitud de la documentació, es declara caducat el procediment administratiu, per causes imputables a l'interessat.   
En data 22 de desembre de 2005, l'Ajuntament de Venta del Moro sol·licita admissió del recurs d'alçada i reobertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
En data 16 de febrer de 2006, s'estima la pretensió formulada en el recurs d'alçada interposat i es notifica a l'Ajuntament de Venta del Moro.   
En data 15 de març de 2006, el Servei d'Impacte Ambiental requereix la següent informació per a continuar amb la tramitació de l'expedient:   
- Completar la documentació tècnica del projecte:  
- Memòria informativa i justificativa.  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de planejament de desenvolupament i gestió.  
- Catàleg de béns i espais protegits.  
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública, còpia de les al·legacions presentades i dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això, que segons l'estudi d'impacte ambiental es realitza mitjançant conveni amb Girsa.  
- Pla de classificació del sòl en què s'incorpore la delimitació de l'àmbit afectat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de Hoces del Cabriel, com també la seua transcripció en la part normativa del Pla general d'ordenació urbana.  
- Quadre resum en què figure la població, tant fixa com estacional, com també la demanda d'aigua potable i el volum d'aigües residuals, per a cada un dels set nuclis de població.  
- Localització dels diversos punts d'abocament a llit públic, amb la seua corresponent autorització d'abocament a llit públic atorgada per l'organisme de conca.  
- Establir el sistema de tractament adequat per a les aigües residuals dels nuclis de població existents al municipi.   
- Estudi de detall del Pla general d'ordenació forestal ja que part del sòl classificat per aquest com a sòl forestal d'arbratge natural es recull ací com a sòl no urbanitzable comú. D'altra banda, part d'aquests sòls coincideixen amb barrancs.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el diari Levante, de 25 de febrer de 2004, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4703, de 2 de març de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar trenta al·legacions, totes emeses a títol individual.   
3. Resum d'al·legacions  
De totes aquestes es destaca l'única que es basa en criteris ambientals, realitzada per Pedro Beltrán Medina, en data 1 d'abril de 2004. S'hi expressa la conveniència de protegir l'àrea associada a una planta d'insistència de pedra, propietat de l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas, SA, atés que tota la zona circumdant està protegida. En contestació a aquesta, l'Ajuntament de Venta del Moro informa que l'esmentada àrea no disposa de protecció específica des de l'aprovació de la modificació de les normes subsidiàries de Venta del Moro, publicada en el Butlletí Oficial de la Província el 16 de març de 1995, i que l'activitat que es realitza ha de disposar de la llicència adequada. La resposta proposa comprovar el compliment de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental de la modificació de les normes subsidiàries, la legalitat de l'activitat extractiva i el compliment de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental d'aquesta.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
- Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües:  
En data 9 de març de 2006, se sol·licita informe a l'esmentada entitat perquè es pronuncie respecte de les dues alternatives possibles de tractament d'aigües, bé situant estacions depuradores en cada un dels set nuclis de població, bé construint xarxes de clavegueram des de cada un dels esmentats nuclis poblacionals a la depuradora actual de Venta del Moro. En contestació a l'esmentat escrit, el 15 de maig de 2006, l'entitat de Sanejament d'Aigües indica que no hi ha previsió en el II Pla de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana per a ampliar l'actual depuradora de Venta del Moro ni per a construir-ne cap de nova en els nuclis de població dispersos i que la solució més idònia és la construcció de diverses estacions depuradores d'aigües residuals compactes en els diversos disseminats, atesa la distància d'aquests al nucli principal i la baixa densitat de població.   
- Informe sobre la catalogació, estat i qualitat de l'arbratge a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.   
En data 15 de març de 2006, se sol·licita informe sobre la catalogació, estat i qualitat de l'arbratge natural localitzat en la franja central del terme municipal de Venta del Moro, en relació amb l'últim epígraf del requeriment de documentació. En data 10 d'abril de 2006, es rep informe de la Tercera Demarcació Forestal de València, indicant que no s'observen circumstàncies ambientals que aconsellen la classificació d'aquests sòls com a no urbanitzable d'especial protecció, fins i tot tractant-se d'una zona matalàs o limítrofa del Parc Natural de Los Cuchillos i Las Hoces del Cabriel.   
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Al sud i sud-est del terme de Venta del Moro es troba el Parc Natural de Hoces del Cabriel, també classificat com a lloc d'interés comunitari (LIC) i zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA). Està constituït pel llit del riu Cabriel i els voltants d'aquest, caracteritzat per unes vessants molt erosionades, acanalades i policromes, amb una notable complexitat topogràfica fruit de l'erosió i l'afonament del riu. Aquesta zona es recull com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i recull la normativa de protecció de les esmentades àrees.   
2. Microreserva vegetal Casa del Pino. Declarada microreserva vegetal per Ordre de 24 d'octubre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge. Es tracta d'una superfície d'1,4 ha. Les espècies vegetals prioritàries són Limonium sucronicum, els usos prohibits són les labors silvícoles (excepte si és a causa de motius fitosanitaris, prevenció de caigudes i aclarides postincendi), remoció del substrat o dany a les plantes i l'abocament de runes. L'estudi d'impacte ambiental no ha considerat aquesta reserva. Malgrat això, és compatible amb la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i forestal.   
3. Forests d'utilitat pública. Gran part de les serres situades al terme municipal de Venta del Moro estan catalogades com a forests d'utilitat pública. Revisada la documentació s'observa que aquestes zones de forest d'utilitat pública cauen dins de la zona classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i natural, per la qual cosa reben una classificació apropiada.   
4. Incendis. Els incendis succeïts en Venta del Moro es caracteritzen per ser nombrosos, però afectar poca superfície (43 ha). El Pla general d'ordenació urbana classifica els esmentats terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
5. Camins ramaders. Existeixen en a l'àmbit del terme municipal dos camins ramaders classificats:  
- Assagador Real de la Mancha o de San Juan, amb una amplària de 75,22 m i longitud de 25 km. Recorre el terme en direcció sud-oest - nord-est. Ve de la Manchuela, entrant per Vadocañas, on travessa el riu Cabriel. Fa aforadora a la Fuente de la Oliva, puja pel Collado de la Horca, torç cap a Jaraguas i la Ceja de los Catalanes, passa per Casilla del Cura, i ix al terme de Caudete, continuant cap a la plana fèrtil del riu Magre i San Juan de Requena.   
- Assagador Real de la Serranía o de Hortolà, amb una amplària de 75,22 m i longitud de 15 km. Recorre el terme en direcció nord-sud. Ve de la serra de Conca per Aliaguilla, creua els termes de Fuenterrobles i Camporrobles, entra en Venta del Moro i creua l'assagador de la Mancha per la Ceja de los Catalanes. Passa per la Salobreja, Casa Segura, Los Boquerones, la Muela i arriba al terme de Requena pel caseriu d'Hortolà.   
S'inclouen en el sòl no urbanitzable de protecció viària.   
6. Rambles i llits. El terme apareix solcat per dos llits principals, el del riu Cabriel, afluent del Xúquer, i el riu Magre. El curs del Cabriel és de traçat sinuós, amb nombroses revoltes i meandres especialment aguts.   
Juntament amb aquests dos principals llits, el terme de Venta del Moro està solcat per rambles, barrancs i rieres. En el nord-est destaquen la rambla Albosa i el barranc Boquerón; ambdós cursos conflueixen sota el nom únic de rambla Albosa, per a passar després a anomenar-se rambla de Caballero, desembocant per l'esquerra del riu Cabriel. La resta del municipi està travessat per una densa xarxa arterial de drenatge cap al riu Cabriel, pel seu marge esquerre, destacant els barrancs del Tollo, Lombardo, Ludes, Toro, Hoya Quemada, Mulo, Moro, Salgar, Cinorrio, Juan Martínez, Carcachal i Moluengo i l'assagador del Palomarejo i la rambla del mateix nom.   
S'inclouen en el sòl no urbanitzable de llits i barrancs.   
7. Catàleg de béns i espais protegits. Recull els principals béns i espais protegits, indicant el règim d'ordenació i protecció per a cada un d'ells. S'inclouen en el sòl no urbanitzable de protecció cultural.   
8. Patricova. L'estudi d'impacte ambiental indica que al terme municipal de Venta del Moro es localitzen dues zones amb distint risc d'inundació:  
- Rambla d'Albosa: nivell de risc 4, en un tram pròxim al nucli de Jaraguas.   
- Entorn del riu Cabriel: nivell de risc 5.  
L'estudi d'impacte ambiental recull les obres de canalització, mitjançant dic urbà en la rambla Albosa, consistent en la construcció d'un mur de 500 m al marge esquerre al seu pas pel nucli de Venta del Moro, previstes pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana i assenyala que l'ordenació plantejada pel pla general s'ha desenvolupat en funció d'aquests condicionants.  
S'inclouen en el sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació.  
9. Pla zonal de residus de les zones VI, VII I IX. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla caracteritza l'àrea situada al nord-est del terme, afrontant amb els municipis de Caudete de las Fuentes i Requena, com a àrea impermeable, apta per a la possible futura ubicació d'un abocador de residus urbans. L'esmentada superfície ha de preservar-se d'altres usos i reservar-se per a aquest ús, fins que s'adjudique la gestió de l'esmentat pla. Atés que la zona està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció natural, compleix les restriccions d'ús i reserva apropiades. Així mateix, el projecte de gestió de les zones VI, VII i IX ha d'incloure la construcció i explotació d'un ecoparc tipus B al municipi de Venta del Moro. La classificació de l'abocador determina els residus que s'han de recollir en l'ecoparc i les característiques de superfície i contenidors. D'altra banda, està prevista la construcció d'un abocador controlat de residus inerts per part de la conselleria de Territori i Habitatge, emplaçada en el Cerro de la Cabeza, a uns 500 m al nord-est del nucli de Venta del Moro.   
10. Estudi acústic. Realitzat en el mes de març de 2006, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, s'han mesurat els nivells de soroll en la zona central del nucli urbà i en la vora urbana. Els nivells de soroll obtingut són reduïts, a causa de la situació allunyada de les principals infraestructures de comunicació i a l'escassa activitat industrial. Cap mesurament supera el màxim permés en l'exterior de zones d'ús residencial o industrial. No s'han realitzat mesuraments nocturns ja que les activitats productores de soroll cessen durant la nit. Malgrat que els nivells acústics no són elevats, s'han pres les mesures correctores i protectores apropiades.  
11. Àrees degradades. L'estudi d'impacte ambiental identifica com a àrees degradades:  
- Pèrdues de sòl per transformacions agrícoles en zones de relleu moderat de la meitat sud-oest i nord-est del terme. Les operacions que impliquen afavoreixen l'antropització del paisatge, contaminació del subsòl i l'erosió del sòl. Per a evitar els prejudicis d'aquestes actuacions, el pla delimita les zones de protecció incloent les zones on predomina el sòl de forest i limita els usos en elles, de manera que siguen compatibles amb els valors que motiven la protecció d'aquestes.   
- Àrees que han patit incendis forestals, eliminant la cobertura vegetal, afavorint l'erosió del medi i destruint l'hàbitat de bona part de la fauna. El pla proposa condicionar els depòsits d'aigua existents perquè puguen servir als serveis d'extinció d'incendis i millorar les dotacions de prevenció i extinció.   
- Pedreres existents o abandonades, per l'extracció de sòl, moviment de terres i impacte paisatgístic. El pla proposa la regeneració dels sòls afectats d'acord amb la legislació.   
- Abocadors clandestins. Per a evitar-los, el pla recull el projecte d'abocador controlat de residus inerts previst al paratge denominat Cerro de la Cabeza.   
- Construcció d'edificacions en sòl rústic amb alta incidència en el paisatge, principalment granges o naus agrícoles. El pla estableix mesures per a millorar la integració en l'entorn de les edificacions en sòl rústic, a més de regular-ne la ubicació en el règim de compatibilitat d'usos de les diverses zones.   
Consideracions ambientals  
1. En línies generals, Venta del Moro està situat en la part més meridional de la serralada Ibèrica i en les proximitats de la zona de transició amb la cadena Bètica. La major part dels terrenys del terme municipal són d'origen marí o lacustre. Per la seua composició geològica, les erosions de tipus hídric i eòlic adquireixen notable importància, caracteritzant el paisatge.  
El terme municipal presenta una vulnerabilitat dels aqüífers elevada, aconseguint el nivell de molt elevada en l'àrea ocupada pels tallats muntanyosos de la serra de Rubial i una zona aïllada junt amb el nucli de Jaraguas.   
El risc de lliscament és alt o molt alt en la serra del Rubial i Las Hoces del Cabriel, i es redueix, segons la pendent, cap a l'interior del terme.   
Els riscs d'inundació, encara que no molt elevats, estan associats a les conques de rius i barrancs.  
2. El clima pot definir-se com a mesomediterrani sec amb tendència a la continentalitat.   
Els hiverns són molt freds (cinc mesos no passen de 10ºC de mitjana), i es produeixen gelades fins ja entrada la primavera.   
La precipitació mitjana anual és de 440 mm. Els màxims es produeixen a finals de tardor i primavera i el mínim a l'estiu.   
3. La vegetació del terme municipal de Venta del Moro pot distingir-se en la forestal (meitat sud-oest) i l'agrícola (meitat nord-est).   
La superfície forestal arborada és de 13.257,33 ha. Aquesta superfície es reparteix en pi blanc, pi negre, pinassa, mescla d'alzina amb altres espècies i arbratge esclarissat amb coníferes i frondoses. La degradació del sòl ha propiciat la desaparició d'orgànics i l'aparició de pedregositat, la qual cosa ha portat a l'aparició de les etapes subserials més degradades: timonedes, romerars i argilagars.   
Les vores del riu Cabriel són un dels enclavaments de major interés botànic del terme. Abunden els àlbers blancs i oms. Hi ha alborços en els llocs més humits de les proximitats del Cabriel i en determinades vessants ombries. A la vora de les rambles poden trobar-se baladres i esbarzers. En els terrenys amb substrat d'algeps, principalment al voltant al riu Cabriel, es troben diversos endemismes del gènere Limonium, catalogats com a microreserva. També, a la vora del Cabriel, poden trobar-se en els tallats calcaris, com ara Globularia repens, subsp. borjae.   
El cultiu de la vinya ha tingut històricament molta importància en la zona. Els cultius agrícoles, entre ells oliveres, cereals i ametlers, han augmentat en les últimes dècades, amb ajudes de reg a degoteig.   
4. Dins de l'apartat de la fauna paga la pena ressaltar diversos fets:  
- L'abundància de diversos tipus de masses forestals permeten l'existència de nombroses aus forestals, com ara el pinsà comú, el trencapinyes, la griva, el raspinell comú, el gaig, la senyoreta, capellanet de cresta, capellanet, mallerenga carbonera i la mallerenga blava. Durant els passos migratoris la comunitat d'aus s'enriqueix considerablement. També en aquestes zones van associats mamífers com l'esquirol comú, musaranya comuna i el ratolí de camp, depredadors com la rabosa o el teixó, i rèptils com la colobra bastarda, la serp blanca, la sargantana cuallarga i la sargantana cendrosa. I amfibis com ara el tòtil, el gripau comú o el Discoglossus galganoi.   
- La presència d'una colònia d'oreneta de ribera en el riu Clarià. Aquesta espècie posseeix una població molt escassa a la Comunitat Valenciana i que ha patit destruccions importants en altres rius.  
- El declivi de nombroses espècies forestals no rapaces a causa dels incendis forestals.  
5. El proveïment d'aigua potable a Venta del Moro es realitza des de quatre perforacions d'aigua: Puntal Merino, Cañadillas, Paso de la Puebla i Carrasquilla. S'aporta informe, a petició de l'Ajuntament de Venta del Moro, realitzat pel tècnic agrícola municipal, concloent que amb les perforacions realitzades, queda garantit el consum d'aigua de la població, pel que fa a disponibilitat, compatibilitat i no-afecció a altres usos legalment establits d'increment de l'aigua previst. En data 12 de maig de 2005 es va sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer corresponent a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos. Amb data 14 de juny de 2005 aquesta entitat sol·licita ampliació de documentació a fi de poder emetre l'esmentat certificat.   
En l'actualitat tots els nuclis principals de població del terme municipal disposen de xarxa de sanejament mitjançant col·lector, però tan sols les aigües residuals del nucli de Venta del Moro són tractades en estació depuradora. El pla general preveu la instal·lació d'estacions depuradores d'aigües residuals adaptades a les necessitats cada nucli. L'entitat de sanejament considera aquesta solució com a apropiada, condicionada a la remissió dels projectes de construcció de les diverses depuradores previstes a aquesta i la revisió per part d'aquesta dels aspectes tècnics.   
Està previst l'abocament de les aigües pluvials i les residuals ja tractades a llit públic. Amb aquest fi s'adjunta cartografia amb els punts d'abocament i sol·licitud d'autorització d'abocament en els set nuclis de població del municipi.   
L'estudi d'impacte ambiental recull que la gestió de recollida dels residus de tot el municipi es realitza per l'empresa Girsa. L'esmentada empresa ha emés certificat, en data 10 de maig de 2006, sobre la suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans. Els residus seran tractats en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal VI, VII i IX, moment en què tots els residus sòlids urbans seran rebuts i tractats en la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.  
6. D'una manera general, el paisatge de Venta del Moro es pot dividir en quatre unitats bàsiques:  
- Zona agrícola de relleus suaus: inclou la plana que s'estén cap al nord-est. La seua topografia suau permet que la major part d'aquesta zona estiga ocupada per cultius de secà, principalment vinyes, limitats per les característiques del sòl i escassetat de l'aigua.   
- Zona de forest: situada en la meitat sud-oest, inclou el sistema denominat de relleus aïllats i el de llomes de materials detrítics sobre una topografia abrupta. L'ús principal d'aquesta és forestal.   
- Zona de Hoces del Cabriel: està format pel llit del riu i el seu entorn, caracteritzat per vessants molt erosionades, acanalades i policromes, amb una notable complexitat topogràfica.   
- Zona de rambles: està constituïda per les zones al·luvials, principalment als voltants del barranc de l'Albosa i els afluents d'aquest. Engloba els diversos nivells de terrasses quaternàries que apareixen com a plataformes escalonades descendint en la direcció del llit, amb pendents molt suaus.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Venta del Moro, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental. S'haurà de realitzar la corresponent prospecció arqueològica i la redacció de les corresponents fitxes.   
2. Prèviament al desenvolupament del pla general, s'acreditarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. S'establirà un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
4. El desenvolupament dels sòls urbanitzables quedarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament, mitjançant xarxa separativa, en cada una de les zones poblacionals que en l'actualitat no tenen elles.  
- La construcció i posada al punt de les estacions depuradores d'aigües residuals, a fi de garantir l'adequat tractament.   
- La revisió dels projectes de construcció de les diverses depuradores previstes per part de l'entitat de sanejament d'aigües.  
5. Es disposarà de les pertinents autoritzacions d'abocament a llit públic emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a cada una de les estacions depuradores que se situaran.   
6. Es recollirà en la documentació del planejament el contingut de la declaració de la microreserva vegetal denominada Casa del Pino, declarada per Ordre de 24 d'octubre de 2003, i incloure la citada microreserva en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general.   
7. Es realitzarà la reserva de sòl impermeable en el límit amb els municipis de Requena i Caudete de las Fuentes, d'acord amb el pla zonal VI, VII i IX, aprovat per Ordre de 29 d'octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge. Es recollirà en el planejament la reserva de sòl destinada al futur abocador de residus urbans.  
8. De la mateixa manera, conforme allò que estableix el pla zonal, es propiciarà la col·laboració i promoció en la localització, ús i gestió de l'ecoparc tipus B, que ha d'emplaçar-se en l'esmentat municipi, amb una superfície entre 500 i 1000 m².  
9. L'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al terme municipal d'aquest, de la manera que s'indica en la resposta evacuada a l'al·legació número 22 d'aquest Pla general d'ordenació urbana. Així, doncs, s'haurà de comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions apropiades i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
10. S'hauran de recollir en les normes urbanístiques per a les forests d'utilitat pública, les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic, de conformitat amb l'informe emés en data de 3 de novembre de 2004 per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
12. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable s'hauran de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que aquests terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni es minoren les seues proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'hauria d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendi forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
13. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a un abocador o a un gestor autoritzat, i exigir l'Ajuntament als productors d'aquest tipus de residus, els documents de lliurament corresponents.  
14. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i prohibir-se l'ocupació de fosses sèptiques i pous cecs.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 17 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134/05-AIA  
Promotor: Ajuntament de Benimuslem  
Autoritat substantiva: conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte del projecte: Revisió de Pla general d'ordenació urbana de Benimuslem  
Localització: Terme municipal de Benimuslem  
Descripció del projecte   
D'acord amb el que s'ha exposat en la memòria justificativa, l'objecte del projecte és la revisió del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Benimuslem atés que el pla general vigent, aprovat definitivament l'11 de març de 1999, s'ha conclòs. L'ordenació projectada, d'acord amb el document aprovat provisionalment proposa la distribució següent del sòl.   
1. Sòl urbà (276.929 m²). Ve definit pel sòl consolidat per l'edificació que se situa a un costat i a l'altre de la carretera Alberic-Alzira, coincidint amb l'antic sòl urbà i les unitats d'execució desenvolupades i transformades en sòl urbà com són el SUR-3 i el SUI i algunes parcel·les de vora.   
2. Sòl urbanitzable (422.738 m²). Es distribueix al voltant del nucli urbà, com a necessitat de compactar el sòl urbà en tot l'entorn d'aquest amb una ordenació més pròpia d'eixample i d'una menor densitat edificatòria i com a solució de continuïtat amb la borsa de sòl urbanitzable del planejament vigent que no han arribat a desenvolupar-se. D'altra banda s'assumeixen les noves propostes de sòl urbanitzable que cobreixen l'extensió de sòl fins a la futura ronda nord de la manera següent.  
2ª) Sòl urbanitzable amb ordenació detallada   
- Sud-1 i Sud-2. Es correspon amb terrenys classificats com a urbanitzables d'ús residencial en el planejament vigent. Es delimita un sol sector amb tipologia d'habitatges unifamiliars entre mitgeres com a ampliació del nucli urbà, de trama irregular combinada amb espais enjardinats.  
- Sud-4. Igual que els anteriors és un sòl urbanitzable d'ús residencial que manté l'ordenació i tipologies vigents. L'ordenació és pròpia d'habitatges unifamiliars adossats compatibles amb aïllats, de trama regular, sector longitudinal amb espais enjardinats situats enmig del sector.  
- Sud- 5. És un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial situat entre el nucli urbà i futura ronda nord, afrontat per l'est amb el futur polígon industrial. La justificació d'aquest nou sòl urbanitzable no respon a un creixement poblacional vegetatiu i estadístic, resultat d'hipòtesis demogràfiques, sinó que és la resposta a la demanda, de l'actual mercat immobiliari, d'un producte immobiliari nou i diferent, accessible amb qualitat, espais verds i equipaments.   
- SUI 2. S'incorpora el sector de sòl urbanitzable industrial, que disposa d'aprovació definitiva.   
2.b) Sòl urbanitzable sense ordenació detallada   
- SUI 3 és un nou sector situat en la xicoteta zona enclavada entre la carretera d'Alzira-Alberic i el límit est del terme municipal.   
3. Com a sòl no urbanitzable inicialment el pla general proposa tres qualificacions:  
- Sòl no urbanitzable comú (SNUc) comprén la major part del sòl no urbanitzable (3.268.256 m²).   
- Sòl no urbanitzable de protecció viària (97.605 m²). Es qualifiquen així els terrenys situats a un costat i a l'altre de la xarxa viària, amb l'objecte de protegir-los i garantir futures intervencions en matèria d'infraestructures viàries.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de riberes i llits (1.763.307 m²). S'assigna l'esmentada qualificació als terrenys situats en les proximitats del riu Xúquer, protegint-los d'intervencions que puguen alterar o perjudicar-ne la funció hidràulica.   
La població actual és de 634 habitants i la capacitat del pla general projectat, si es desenvolupen la totalitat dels sòls urbanitzables és de 6.074 habitants.   
Posteriorment com a resultat de la incorporació dels resultats de l'estudi d'inundabilitat, la classificació i qualificació del sòl ha patit les variacions següents:  
- S'elimina el SUI 3, per estar situat sobre una àrea classificat com a zona A en l'estudi d'inundabilitat (és a dir, sòl no edificable) passant a classificar-se com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció de llits i riberes.   
- Es modifica la distribució de les qualificacions del sòl no urbanitzable per a adaptar-la als resultats i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat en els termes que segueixen:  
- S'ajusta la qualificació de sòl no urbanitzable comú a les zones considerades com a zones B, en l'estudi d'inundabilitat i resulta finalment una superfície d'1.658.600 m².  
- S'incrementa el sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes ja que s'inclouen en aquesta qualificació la totalitat de les zones A de l'estudi d'inundabilitat que engloba tant les zones amb un elevat risc d'inundació com a zones amb riscs d'inundació baixos però amb calats molt importants.   
Tramitació administrativa  
Com a antecedent de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental existeix en l'àrea d'avaluació ambiental un expedient de consulta (exp. 29/05-CON) efectuada a aquesta Direcció General, evacuant informe el 10 de juny sobre la documentació remesa composta per:  
- Memòria informativa  
- Memòria justificativa   
- Estudi d'inundabilitat  
- Estudi paisatgístic.   
- Estudi d'impacte ambiental   
- Plànols d'informació (5)  
- Plànols d'ordenació (3)   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental pròpiament dit va ser incoat amb la remissió, des de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València el dia 30 de juny de 2005, de la documentació tècnica i administrativa corresponent al pla general.   
El dia 7 de setembre es va sol·licitar un exemplar de l'estudi d'inundabilitat, degudament diligenciat, esmenant-se la deficiència el dia 15 de desembre de 2005.  
El dia 20 de setembre de 2005 es va sol·licitar informe l'Oficina del Pla de Carreteres sobre el grau de desenvolupament de la variant de Benimuslem com també la possibilitat de variació del traçat. La resposta a l'esmentada consulta es va rebre el dia 3 de novembre de 2005.   
El dia 1 i 21 de desembre es rep de l'Ajuntament de Benimuslem i de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, respectivament un exemplar del projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana indicant que s'havien integrat les deficiències observades, adjuntant Decret de l'Alcaldia sobre remissió del Text refós del pla general de Benimuslem.   
El 12 de desembre de 2005 es va rebre informe del Servei d'ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat.  
El dia 18 de gener de 2006 es remeten dos exemplars de l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana.   
El 9 de febrer de 2006 es va emetre un informe l'Ajuntament de Benimuslem sobre la documentació rebuda, al desembre de 2005, indicant-hi les deficiències que no havien sigut esmenades.   
Els dies 23 i 25 de maig de 2006, es van rebre, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial informes relatius a l'estudi de paisatge i a l'estudi d'inundabilitat, respectivament.  
El dia 2 de juny de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València, va remetre un exemplar de la documentació tècnica.   
Informació pública   
Segons certificat de la secretària de l'Ajuntament el projecte de pla general ha sigut sotmés a dos tràmits d'informació pública. El primer com a materialització de l'acord de l'Ajuntament en sessió plenària de 13 d'octubre de 2004, a través d'edicte de 19 d'octubre de 2004 i anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4876, de 4 de novembre de 2004 i el segon mitjançant un Edicte de 8 de febrer de 2005 i publicació del corresponent anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4978, de 16 de febrer de 2005.   
Les al·legacions formulades no tenen caràcter ambiental excepte la que fa referència a la no-justificació dels nous sectors de sòl urbanitzable com també a la falta de consideració dels riscs d'inundació (PATRICOVA) existents en l'àmbit d'aquests.  
L'aprovació provisional del pla general, d'acord amb el certificat de la secretària de l'Ajuntament es va realitzar en sessió plenària extraordinària celebrada el 29 d'abril de 2005.  
Informació complementària   
Tal com s'ha indicat anteriorment l'àrea d'avaluació ambiental va emetre un informe sobre la documentació exposada a informació pública (exp. 29/05-CON). L'esmentat informe es considera vàlid i el punt de partida de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ja que la documentació coincideix amb l'aprovada per l'Ajuntament provisionalment. En l'esmentat informe es feien les consideracions següents:   
- La documentació és quelcom confusa i contradictòria pel que fa a la justificació i abast de la revisió del pla general.  
Així, en la memòria informativa es fa referència al fet que els 4 sectors d'ús residencial previstos en el pla general vigent no s'han desenvolupat i posteriorment en la memòria justificativa s'indica que es promou la revisió del pla general per haver-se acabat de manera quasi completa les previsions del pla general.   
També hi ha confusió respecte de l'abast de la revisió ja que en la pàgina 30 de la memòria justificativa s'afirma que la revisió no comporta la reclassificació de sòl classificat com a sòl no urbanitzable comú i que s'acompanya estudi d'impacte ambiental per a la justificació del sòl d'especial protecció. No obstant això en la pàgina 49, en la definició del model territorial, s'indica que es defineixen dues noves borses de sòl urbanitzable d'ús residencial i una altra d'ús industrial amb ordenació detallada i una altra borsa de sòl industrial sense ordenació detallada, que ja es troben en tramitació. No obstant això, no hi ha constància en aquest servei d'aquestes noves reclassificacions.  
Vista la dinàmica poblacional inclosa en la documentació presentades no sembla estar justificada la necessitat de reclassificació d'un nou sector ja que amb els sectors residencials previstos en el planejament vigent es cobria un potencial creixement de la població del 123% (increment de 714 habitants).  
Amb l'actual revisió es preveu un augment de població del 5.498 habitants, la qual cosa comporta un 955% respecte de la població actual (576 habitants censats l'any 2003). Les infraestructures actuals tant de subministrament d'aigua potable com de tractament d'aigües residuals no han d'haver tingut en compte creixements tan desorbitats per la qual cosa, cas que es justifique la necessitat reclassificació de nou sòl residencial, resultarà absolutament imprescindible obtenir certificat de l'organisme de conca sobre disponibilitat de recursos hídrics com també de l'EPSAR sobre possibilitat de tractament les aigües residuals generades pel nou sòl residencial en les instal·lacions actuals de tractament (tenint en compte que l'EDAR és mancomunada per a tres pobles).  
- Un segon punt, no per això menys important, és que el pla general aprovat per a la informació pública no ha tingut en compte les dades, conclusions i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat especific elaborat per la Universitat Politècnica que aprofundeix i matisa els nivells de risc detectats en el PATRICOVA.  
En qualsevol cas, pel fet de ser el terme de Benimuslem un municipi catalogat d'acord amb les disposicions addicionals primera i segona, com a municipi amb elevat risc d'inundació addicional primera del PATRICOVA els desenvolupaments que es plantegen tendiran a models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçària i alta ocupació del territori per la qual cosa s'entén que la DEUT 2ª (p. 50 de la memòria justificativa) és contrària a les determinacions de l'esmentada disposició addicional.  
D'acord amb l'estudi d'inundabilitat presentat que concreta els diferents graus de risc en el municipi (respecte del PATRICOVA) el nou sector de sòl urbanitzable se situa en zona de risc 2 quan hi ha al municipi altres àrees pròximes al nucli urbà en què els riscos d'inundació són sensiblement menors, tant en freqüència com en calat. Per tant, els creixements que es justificaren com a necessaris haurien d'orientar-se cap aquestes àrees. Precisament aquest estudi, que matisa la qualificació efectuada a escala menys detallada, haurà de servir de suport per a una correcta ordenació del terme municipal de manera que els creixements que s'estimen necessaris es realitzen cap a les àrees que presenten un menor risc d'inundació i que requereixen un menor nombre de mesures d'adequació de l'edificació. D'altra banda l'edificació d'àrees amb risc d'inundació més elevat poden tenir incidència en el risc d'inundació dels terrenys limítrofs.   
Tampoc s'ha tingut en compte els resultats de l'estudi d'inundabilitat en la zonificació del sòl no urbanitzable ja que únicament s'han grafiat com a sòl no urbanitzable de projecció de llits i riberes la zona sud del nucli urbà, quan l'estudi d'inundabilitat és absolutament concloent pel que fa a les àrees del terme municipal que han de quedar exemptes d'edificació (zones A del plànol núm. 10 denominat zonificació del pla general).  
Les conclusions de l'estudi d'inundabilitat tampoc han sigut incorporades a l'estudi d'impacte ambiental ja que no es preveu les possibles alternatives de reclassificació del sòl d'acord amb l'esmentat estudi d'inundabilitat i els graus de risc consignats en les diverses unitats fan referència als de la cartografia temàtica, ni tan sols als del PATRICOVA i fins i tot s'afirma que en la unitat 3 (zona periurbana que se suposa és coincident amb la unitat reflectida en el pla núm. 3 denominada unitat d'influència urbana condicionada per la futura zona nord) la inundabilitat només restringeix de manera moderada la possibilitats de desenvolupament.  
En aquest sentit la DEUT 5ª (que d'altra banda no sembla necessària segons el que s'ha comentat en el punt anterior) hauria d'aplicar-se tenint en compte les conclusions obtingudes de l'estudi d'inundabilitat.   
- Les unitats ambientals definides en el text de l'estudi d'impacte ambiental no tenen una representació ambiental clara. El traçat de l'únic camí ramader qualificat al terme municipal està malament grafiat en el plànol d'unitats ambientals, estant correctament grafiat en el pla d'ordenació estructural de la documentació tècnica i afectant per tant a la unitat de nucli urbà concentrat i en part per sòl urbanitzable. (Serà necessari corregir la fitxa de l'esmentada unitat).  
- Així mateix l'afirmació que s'efectua en la p 94 de l'estudi d'impacte ambiental sobre la suficiència de l'EDAR respecte de la dimensió d'aquesta haurà de ser avalada en tot cas per un certificat de l'EPSAR.  
- Igualment l'increment previst incrementarà les necessitats de comprovar la idoneïtat de les infraestructures de recollida i tractament (punt de destinació dels residus sòlids urbans).  
- Pel que fa al control de la contaminació acústica, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 7 /2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció de la contaminació acústica.  
- S'haurà de completar la normativa del sòl urbanitzable industrial indicant expressament la no-admissió d'indústria no compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb el que estableix el preàmbul del nomeclator d'activitats qualificades. Per la qual cosa haurà de ser modificat en aquest sentit l'article 5.33 ja que en ser els polígons industrials limítrofs amb els sòls urbanitzables o urbans deu igualment establir-se limitacions al grau de les qualificacions de les indústries.  
- Es considera correcta l'ordenança d'abocament inclosa en les normes urbanístiques, ja que s'ha transcrit el model d'ordenances elaborat conjuntament a aquest efecte per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies advertint malgrat que hi ha un error en els nivells de la concentració instantània màxima (el correcte és 0,5 en compte de 3).  
Com a conseqüència de tot l'anterior es considera que el model d'ordenació i les directrius d'evolució com també l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser revisat i modificat, pel que fa a la classificació del sòl (necessitat de sòl urbanitzable) i la qualificació del sòl no urbanitzable tenint en compte, en tot cas; els resultats i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat.  
Al desembre de 2005 es va rebre documentació del pla general aprovat provisionalment al qual s'acompanyava   
- Informe de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals (EPSAR)  
- Informe de l'empresa gestora de residus sòlids (TETma)  
- Informe de l'empresa concessionària de l'aigua potable (EGEVASA)   
El contingut d'aquests es resumeix en l'apartat d'informes sectorials.   
Sobre l'esmentada documentació es va remetre nou informe l'Ajuntament on se sol·licitava l'esmena de les deficiències següents, el 9 de febrer de 2006, en els termes següents:  
1) Sobre el sistema de proveïment d'aigua potable   
S'haurà d'aportar certificat de l'organisme de conca sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda que generarà el desenvolupament dels nous sòls urbanitzables i, si és el cas, la solució adoptada per a garantir en condicions adequades la font de subministrament d'aigües potable   
2) Es desconeixen les dades subministrades a EGEVASA i a TETma, sobre l'increment de població que es deriva de la revisió el pla general, ja que les referències a aquest aspecte, en sengles informes (200 i 300% respectivament) són molt inferiors al sostre de població prevista en el projecte.   
3) Sobre la incorporació dels resultats de l'estudi d'inundabilitat a l'ordenació   
En l'ordenació del sòl no urbanitzable s'ha ampliat la qualificació del sòl no urbanitzable d'especial protecció de riberes i llits, encara que es desconeix els criteris aplicats en l'esmentada modificació ja que no s'ajusta als criteris i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat.  
No s'han modificat les normes urbanístiques ni les DEUT   
L'estudi d'inundabilitat delimita:  
- Zones A (un total de 5) que han de quedar exemptes d'edificació, en tot cas, a causa de l'alt risc d'inundació actual i futur i a la seua necessitat de manteniment com a zones de sacrifici.  
- Zones B que al seu torn se subdivideixen en B1 i B2 dependent del major a menor grau de limitació d'usos segons el grau del risc d'inundació resultant de l'estudi d'inundabilitat.  
D'acord amb les conclusions i recomanacions del mateix estudi d'inundabilitat :  
Les zones A haurien de correspondre's amb el sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits i riberes, preservant-los de l'actual o futura reclassificació a sòl urbanitzable.  
En aquest sentit s'apunta que la classificació com a sòl urbanitzable (sòl SUI-3. Sòl urbanitzable no detallat d'ús industrial) de part de la zona A5 és contrària a les conclusions de l'estudi d'inundabilitat.  
Les zones B1, són zones de SNU amb risc d'inundació alt i mitjà, constitueixen zones intermèdies entre les zones A i les zones B2, és a dir, que a nivell d'ordenació presenten una limitació d'usos important i la hipotètica necessitat de reclassificació a sòl urbanitzable només estaria justificada si no existiren terrenys de sòl no urbanitzable amb risc d'inundació baix (zones B2).  
Les zones B2 serien, en principi, les que presenten un menor risc d'inundació per tant les que, en cas de necessitat de futurs desenvolupaments, són més adequades per a possibilitar la reclassificació del sòl no urbanitzable, és a dir, sobre les quals seria aplicable si és el cas la DEUT 5ª.  
Els plans d'ordenació no recullen les delimitacions de l'estudi d'inundabilitat ni les normes urbanístiques recullen explícitament les diferents categories del sòl no urbanitzable ni les limitacions d'usos que l'estudi d'inundabilitat estableix per a cada una de les zones d'acord al risc.   
Tampoc s'han recollit en les normes urbanístiques l'adequació de la urbanització per a les zones urbanitzables de l'estudi d'inundabilitat  
En el sòl urbanitzable tampoc s'ha assumit allò que estableix la disposició addicional segona del PATRICOVA sobre la tipologia de l'ordenació (alta densitat).  
A més, els ajusts del Pla general d'ordenació urbana a l'estudi d'inundabilitat, han sigut establits com a condicionants per a l'aprovació definitiva d'aquest pel Servei d'Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
4) Sobre altres aspectes de la normativa   
- S'ha afegit a l'article 5.33 la limitació en els usos compatibles de no-admissió d'indústries no compatibles amb l'ús residencial i simultàniament es manté (apartat b2) com a ús compatible les indústries IND3, que es correspon, d'acord amb la definició l'article 6.6 de les normes urbanístiques amb indústries d'índex alt (grau 4 i 5) que en principi no són compatibles amb l'ús residencial .  
- No s'ha corregit en l'article 4.153 la concentració instantània màxima del crom VI (ha de ser de 0,5 mg/l).  
Com a contestació a la sol·licitud d'esmena de deficiències es va rebre des de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte de pla general, el dia 2 de juny de 2006.  
Informes sectorials  
Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat corresponent a la revisió del Pla General de Benimuslem :  
1. Vist l'informe de data 11 de novembre de 2005 emés per la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estudi d'inundabilitat per a la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Benimuslem en el qual s'assenyala el que segueix:  
- El terme municipal de Benimuslem es troba afectat per la zona VC28 Inundació massiva del riu Xúquer, classificat de risc 5 en el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- L'estudi parteix de la cartografia inicial del PATRICOVA en el qual s'aclareix que la totalitat del municipi es troba afectada per risc d'inundació de nivell 5, i s'analitza aquesta situació a partir d'un estudi geomorfològic i històric i la revisió dels estudis hidrològics i de la cartografia de risc d'inundació existent (Cartografia de risc d'inundació en la ribera del Xúquer a escala 1:2.000 realitzada pel CEDEX) i s'obté un mapa de risc d'inundació actualitzat, concretant riscos 1, 2, 3, 4, 5 i 6, recollit en el plànol núm. 9 i analitza les possibles mesures correctores que minimitzen els danys en la previsió del Pla general d'ordenació urbana.  
- Tenint en compte que és un municipi d'elevat risc d'inundació, es planteja una delimitació de les zones segons el risc, intentant delimitar com a urbanitzables les de menor risc i recomanant les actuacions que han de seguir per a minimitzar els danys.  
- Aquest informe es refereix exclusivament a l'estudi d'inundabilitat i no a allò que s'ha recollit en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana d'ordenació del territori i protecció del paisatge pel que fa a la justificació dels recursos hídrics disponibles, ni a la possible afectació del domini públic hidràulic o a la zona d'afecció d'aquest.   
- Pel que fa al fet que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia. Haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen) igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com l'avala el corresponent visat del col·legi professional (en article 16.2 normativa del PATRICOVA) per la qual cosa suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que en l'estudi d'inundabilitat concreta el risc establits en el PATRICOVA a escala regional (1:50.000) a una escala major (.:2.000) d'acord amb la cartografia del risc d'inundació de la ribera del Xúquer, passant de risc 5 a riscs 1, 2, 3, 4, 5 i 6.  
4. Vist que el municipi de Benimuslem està inclòs en el llistat del municipis amb elevat risc d'inundació del PATRICOVA en ser inundable tot el seu terme municipal, i que en aquests municipis qualsevol reclassificació de sòl no urbanitzable inundable que es propose haurà de justificar les fortes limitacions per a orientar els desenvolupaments cap a zones amb menor risc (DA 2ª de la normativa).  
5. Vist que l'estudi d'inundabilitat preveu 4 grups de zones a l'efecte del planejament i del risc d'inundació i estableix per a cada una de les limitacions d'usos i en el seu torre, mesures d'adequació de l'edificació i de la urbanització.  
6. Vist que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas, podrà donar lloc a un increment significatiu del risc al terme municipal d'aquest, l'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació dels projectes d'urbanització, haurà de vigilar del correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular el drenatge transversal dels viaris principals i parcel·les dotacionals) de manera que no s'afecte tercers aliens al sector que s'ha d'urbanitzar, havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüència de la gestió de les actuacions   
Conclusions  
S'emet un informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a la revisió del pla general de Benimuslem, en no existir inconvenient per part de l'organisme de conca i considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en la de l'expedient de planejament que habilita l'actuació (pla general), havent de constar en l'expedient aprovatori les condicions següents:  
- Haurà d'assumir-se la zonificació proposada en l'estudi d'inundabilitat a l'efecte del planejament.  
- Atés que el terme municipal, amb les mesures enunciades, continua tenint la condició d'inundable, són exigibles les limitacions d'usos i mesures d'adequació de l'edificació i urbanització proposades en l'estudi d'inundabilitat per a cada zona i en tot cas les generals d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA  
- En els desenvolupaments que es plantegen es tendirà a models intensius de concentració de l'edificació enfront d'altres models extensius de baixa alçària i major ocupació del territori (DA 2ª)   
- L'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació dels projectes d'urbanització haurà de vigilar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge de la zona i punts d'abocament de manera que no s'afecte tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüències de la gestió de les actuacions.   
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia. Haurà d'ajustar-se a allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen) igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres   
Analitzada la documentació aportada, aquest servei emet l'informe següent:  
Primer. El projecte de traçat de la variant de Benimuslem es troba en fase de planificació, és a dir, una reserva prevista en el Pla general d'ordenació urbana del municipi.  
Segon. Els principis bàsics de disseny tinguts en compte són la comoditat i seguretat de la conducció com també la limitació d'accessos.  
Tercer. Respecte al fet que el traçat de la variant discorre per zona inundable, cal dir que també ho fa la carretera actual i no hi ha possibilitat d'un altre traçat més allunyat del municipi ja que es perdria amb això l'accessibilitat, servei bàsic per al municipi de la futura variant.  
Informe de l'EPSAR  
L'informe és de juliol de 2005 i es refereix a la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alberic, que dóna servei als municipis d'Alberic, Massalavés i Benimuslem. Les dades sobre el sostre poblacional s'ajusten al que preveu el pla general.   
En principi s'assenyala la capacitat amb les instal·lacions actuals per al tractament de l'increment de volum que comportarà el desenvolupament dels nous sòls urbanitzables projectats, havent de complir els condicionants següents cas d'optar per resoldre el sanejament i depuració d'aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents:  
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En qualsevol cas l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència, haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure, abans del punt de connexió, la disposició d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de l'esmentada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.   
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar en l'entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul de suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Benimuslem.   
Sobre la disponibilitat de recursos hídrics, com a contestació a la sol·licitud de la justificació per part de l'organisme de conca sobre disponibilitat de recursos hídrics s'aporta  
1r) Informe de la concessionària de proveïment d'aigua potable (EGEVASA). S'emet un informe sobre un creixement d'un 200% de població i indica literalment que amb les instal·lacions actuals i els cabals disponibles no és possible l'abastiment al nou PGOU i proposa que l'Ajuntament busque fonts alternatives entre les possibles solucions consistents en:  
- Sol·licitar a la conselleria d'Obres públiques una connexió amb la nova canonada del sistema de proveïment de la Ribera que discorre pel terme municipal de Benimuslem i que es posarà en marxa en un futur pròxim.  
- Realitzar una prospecció en la zona a fi de trobar un sondeig que permeta aflorar aigua de qualitat i cabal suficient.   
- Determinar la qualitat d'uns quants pous de reg existents en la zona pertanyents a societats de regants i posteriorment ser adquirits o cedits a l'Ajuntament.   
2n) S'inclou en la memòria justificativa, presentat el dia 2 de juny de 2006 còpia de l'escrit, del director general d'Obres Públiques (de gener de 2006)   
En l'escrit s'indica que és viable la connexió amb la conducció general de proveïment que part dels pous de la Garrofera que, en un futur, subministrarà aigua amb molt baix nivell de nitrats a diversos municipis de la comarca, trobant-se en fase d'estudi, des del punt de vista tècnic el cabal dotacional necessari per a atendre les necessitats del municipi de Benimuslem, en condicions de mescla iguals o semblants a les previstes en el projecte per a la resta de municipis. Com també la traça, perfil, característiques tècniques i pressupost estimat de la conducció de connexió des del punt d'entroncament fins a la xarxa municipal.   
Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre l'estudi del paisatge   
Realitza una anàlisi detallada sobre els aspectes tractats o deficiències de l'estudi agrupats en els punts següents:  
- Àmbit d'estudi   
- Acció i interacció de factors naturals o humans  
- Visibilitat :unitats visuals.  
- Unitats de paisatge  
- Recursos paisatgístics  
- Valoració de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics   
- Catàleg de recursos paisatgístics. Sistemes d'espais oberts.  
- Objectius de qualitat paisatgístiques. Proposta de mesures i accions   
- Normes d'integració paisatgístiques   
- Suport digital   
Emetent un informe favorable condicionat en els termes exposats respecte de la integració paisatgística de la planificació prevists en la revisió del pla general en especial respecte de l'encontre de vora urbana que haurà de tenir un adequat tractament per a la integració paisatgista d'aquesta en relació amb l'ordenació detallada del sector SUR 5 i SUI 2 com també l'accés al municipi per la prolongació del carrer Mestre Serrano, havent de requerir de l'interessat que esmene els aspectes enumerats en aquest informe.  
Informe de l'empresa gestora de la recollida de residus  
S'aporta informe favorable de l'empresa gestora de la recollida de residus sòlids del municipi (TETMA), en el que s'afirma que la viabilitat de recollida i tractament en la planta de Guadassuar per a un increment de volum superior al 300%.   
Afeccions legals   
- Camins ramaders. Al terme municipal només hi ha un camí ramader classificat: l'assagador del camí de la Vall amb una amplària legal de 4,5 metres.   
- Domini públic hidràulic. Benimuslem se situa al marge esquerre del riu Xúquer, i constitueix l'esmentat llit el límit sud del terme municipal:  
- Patrimoni cultural. Entre els documents del Pla general s'inclou el catàleg, d'acord amb allò que estableix l'article 25 de la LRAU. En aquest s'inclou l'inventari de béns immobles,etnològics i arqueològics i la normativa aplicable a aquests.   
- PATRICOVA. El terme de Benimuslem es troba entre els que presenten un elevat risc d'inundació (tot el terme presenta risc 5), d'acord amb la disposició addicional primera del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, aprovat definitivament mitjançant un acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
Consideracions ambientals   
Des del punt de vista ambiental s'han detectat, des del primer moment, dos problemes importants en l'ordenació projectada:  
- La no-incorporació al pla de les recomanacions de l'estudi d'inundabilitat per a pal·liar o minimitzar el risc d'inundació.  
- La no-disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda dels nous sòls urbanitzables, d'acord amb el mateix informe desfavorable de l'empresa concessionària del proveïment al nucli urbà.  
Per la qual cosa, en el procediment d'avaluació s'han sol·licitat les corresponents esmenes, tal com s'ha descrit en els apartats precedents.   
En la documentació remesa finalment al juny de 2006 s'ha ajustat la distribució de les diverses qualificacions del sòl no urbanitzable als resultats i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat, encara que no es fa una referència clara i expressa a aquest en la documentació amb eficàcia normativa. Per tant es considera que, tant en les DEUT com els diversos articles de les normes urbanísques han d'indicar-se les limitacions i mesures que s'han d'adoptar aplicables en cada una de les zones del sòl no urbanitzable, d'acord amb allò que estableix l'estudi d'inundabilitat que concreta i delimita clarament la normativa del PATRICOVA.  
Per exemple, en la DEUT 5ª s'hauria d'indicar la gradació de les diverses zones del sòl no urbanitzable (d'acord amb les limitacions derivades del risc d'inundació), en relació amb les futures reclassificacions a sòl urbanitzable.   
Així mateix hauria d'incloure's en les normes urbanístiques les recomanacions sobre l'edificació i la urbanització especificades en l'estudi d'inundabilitat per al sòl urbà i urbanitzable.   
Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics, l'escrit del director general d'Obres Públiques, de gener de 2006 només indica l'alternativa per la qual l'Ajuntament s'ha decantat per a satisfer la demanda dels nous sòls urbanitzables, i queda per justificar, ja que està en fase d'estudi, la disponibilitat dels esmentats recursos per al municipi de Benimuslem.  
No s'hi han aportat nous certificats sobre la viabilitat de gestió dels residus sòlids.  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, el Projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana de Benimuslem, sempre que s'ajuste a la documentació presentada el dia 2 de juny de 2006 i als condicionants del punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) L'estudi d'inundabilitat es considerarà, amb caràcter general, documentació amb eficàcia normativa, tenint en compte que ha modificat la distribució dels riscs d'inundació establits en el Pla d'acció territorial de prevenció de riscs d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i que en aquest s'estableixen clarament que articles del PATRICOVA són aplicables per a cada zona tant del sòl urbà i urbanitzable com no urbanitzable.  
Igualment serà considerada determinant en la interpretació de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana (DEUT) sobretot pel que fa a futures reclassificacions del sòl no urbanitzable comú (DEUT 5ª).   
2) Igualment el desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable quedaran supeditats   
2.1) A l'adequació, tant de la urbanització com de l'edificació a les mesures establides en l'estudi d'inundabilitat.   
2.2) A la ratificació per part de l'organisme de conca de la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda del nou sector, bé mitjançant certificat de l'esmentat organisme o mitjançant confirmació de la Direcció d'Obres Hidràuliques sobre la possibilitat de proveïment des de la futura conducció de la Ribera.  
2.3) La possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generat pel nou sector, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR mancomunada d'Alberic en els termes establits en l'informe de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals (EPSAR).  
2.4) A la confirmació, per part de l'empresa gestora, de la viabilitat de la recollida de l'increment del volum de residus que, en cada cas, genere el nou sector i d'acord amb els criteris establits en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, es preveurà en els projectes d'urbanització la reserva de les corresponents àrees d'aportació i de vorera per a facilitar la recollida selectiva dels residus urbans.   
Aquests condicionants s'inclouran en les corresponents fitxes de planejament amb mesures prèvies obligatòries per a la programació del sector.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natura: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 011/06-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial modificatiu sector SUH-1 R  
Residencial  
Promotor: Ajuntament de Senyera  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de València  
Objecte: Modificació de les normes subsidiàries i establiment de l'ordenació estructural i ordenació detallada, en l'àmbit del sector SUH-1 Residencial  
Localització: Franja adjacent a l'actual sòl urbà residencial de Senyera, pel nord-oest, nord-est i sud-est i parcel·la al sud del nucli urbà   
Descripció del projecte  
Senyera té normes subsidiàries aprovades el 1987, amb una superfície d'1,77 ha de sòl apte per a urbanitzar residencial. Amb l'entrada en vigor de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), té pendent l'homologació del seu planejament a l'esmentada llei.   
A l'agost de 2001 s'aprova la fase de concert previ del pla general que preveu 7,20 ha de sòl urbanitzable residencial, però el novembre de 2005 es presenta un nou concert previ que inclou un sector industrial no previst el 2001 i amplia el sòl urbanitzable residencial.   
Amb la intenció de disposar d'un sòl en condicions òptimes per a una gestió ràpida (p. 4 del document homologació parcial modificativa, d'aquest expedient), assumint que la tramitació del pla general serà més llarga que la d'una homologació modificativa, l'Ajuntament opta per plantejar aquesta homologació modificativa de les actuals normes subsidiàries paral·lelament a la redacció del pla general.   
El projecte reclassifica sòl no urbanitzable comú en urbanitzable residencial, a partir del triangle d'1,77 ha que proposaven les normes subsidiàries, en forma de franja contínua rodejant el nucli urbà per nord-oest, nord-est i sud-est, i un rectangle més al sud del nucli urbà, també limítrof amb aquest, fins a completar les 9,24 ha.  
Tramitació administrativa  
El 17 de gener de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València sol·licita que s'emeta declaració d'impacte ambiental de l'homologació i pla parcial modificatiu sector SUH-1 residencial, per a la qual cosa remet la documentació següent:  
- Pla parcial (1 tom)  
- Homologació parcial modificativa (1 tom)  
- Programa d'actuació integrada (1 tom)  
- Projecte d'urbanització, tom I, II i III  
- Còpia de l'expedient administratiu municipal  
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom) i document de síntesi (1 tom)  
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 011/06-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 21 de març de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita al promotor la remissió de la documentació complementària següent:  
- Documentació diligenciada del concert previ iniciat per a la revisió del pla general.   
- Certificat on conste que s'ha sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental, còpia de les al·legacions i respostes, si és el cas.  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als consums previstos en aquests desenvolupaments.   
- Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord amb la Llei 4/1998, de patrimoni cultural.  
- Respecte a la depuració d'aigües residuals, i partint de l'informe de l'EPSAR de 23 de juny de 2004 que assenyala que és necessària l'ampliació de la planta depuradora que dóna servei a Senyera o la construcció d'una nova, còpia del conveni que garanteix que s'han d'emprendre les actuacions necessàries per a donar solució al tractament de les aigües residuals.  
El 28 de març de 2006, i després de sol·licitud telefònica, la Direcció Territorial de València remet pla presentat per a concert previ el novembre de 2005, pel municipi de Senyera.  
El 4 d'abril de 2006 l'Ajuntament de Senyera remet la documentació següent:  
1. Edicte de sotmetiment a informació pública de l'estudi d'impacte ambiental i certificat de la secretaria de l'Ajuntament al respecte.  
2. Còpia compulsada de la instància de l'agent urbanitzador a la Direcció de Patrimoni Cultural, sol·licitant l'emissió de l'informe previst en la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià  
3. Certificat del tècnic municipal sobre la suficiència de recursos hídrics.  
4. Edicte de sotmetiment a informació pública de l'estudi de paisatge i certificat de la secretaria de l'Ajuntament al respecte.  
5. Certificat de l'empresa gestora dels RSU de Senyera, sobre disponibilitat de capacitat per a la gestió dels generats pel desenvolupament del sector SUH-1 residencial  
6. Estudi de paisatge  
Respecte a aquesta documentació es comprova que el document 3 és incorrecte, ja que es justifica la disponibilitat de recursos amb l'ampliació de la depuradora, per la qual cosa se sol·licita verbalment que s'esmene aquest error.  
El 19 d'abril de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a l'Àrea d'Urbanisme l'emissió d'informe sobre l'estudi de paisatge, sense que fins al moment s'haja rebut contestació.  
El 10 de maig de 2006 l'Ajuntament presenta informe complementari de l'EPSAR. El 17 de maig remet per fax còpia de la resposta de la Direcció General de Patrimoni, a la sol·licitud de l'agent urbanitzador d'emissió de l'informe previst en la Llei 4/1998.   
El 31 de maig de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet la documentació següent:  
1. Nou informe del tècnic municipal sobre suficiència de recursos hídrics  
2. Còpia de l'escrit de l'Ajuntament a l'EPSAR sobre ampliació de la depuradora de Senyera i contestació d'aquella  
3. Certificat de l'Ajuntament sobre les condicions del contracte amb EGEVASA per al subministrament d'aigua  
4. Documentació sobre legalitat de pou del terme de Senyera.  
5. Nova còpia de l'informe de l'EPSAR que ja estava inclòs en la documentació inicial amb què aquest obri aquest expedient i que, per tant, està repetit.  
El 4 de juliol de 2006 se sol·licita per fax a l'Ajuntament que aporte documentació sobre la normativa municipal sobre contaminació acústica de l'ús industrial i sobre activitats qualificades, i es rep resposta per fax el 14 de juliol de 2006.  
El 7 de juliol de 2006 se sol·licita a la Direcció Territorial de València còpia de l'informe sobre l'estudi acústic d'esta actuació. En data d'avui no s'ha rebut resposta.  
Informació pública  
El 20 d'agost de 2004 es publica en el DOGV anunci d'informació pública de l'alternativa tècnica formada per projecte d'homologació, pla parcial i programa d'actuació integrada amb projecte d'urbanització de la unitat d'execució del sector SUH-1 residencial. El 16 d'agost es fa l'anunci en el diari Levante. No es produeixen al·legacions de caràcter ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no havia sigut sotmés a informació pública, per la qual cosa, a petició d'aquesta Direcció General, se sol·licita a l'Ajuntament el seu sotmetiment. La informació pública es va anunciar en el DOGV de 7 de febrer de 2006. Segons certificat del secretari de l'Ajuntament, no van haver-hi al·legacions.  
Informes sectorials  
S'ha sol·licitat informe de l'estudi de paisatge a l'Àrea d'Urbanisme d'aquesta conselleria. A hores d'ara, no s'ha remés resposta.  
S'ha sol·licitat informe de l'estudi acústic a la Direcció Territorial de València, sense que a hores d'ara hi haja tingut entrada cap resposta.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú, d'acord amb les normes subsidiàries, de Senyera vigents.   
Consideracions ambientals  
En primer lloc cal assenyalar que, des del punt de vista ambiental, haguera sigut més adequat que el promotor tramitara el projecte de pla general per a valorar totes les actuacions que es planifiquen, la previsió d'infraestructures, serveis i dotacions per al conjunt del terme municipal.   
Aquesta avaluació ambiental ha verificat que, almenys, l'esquema del pla general que s'elabora siga coherent amb la proposta de sector SUH-1. A la vista de la documentació aportada per la Direcció Territorial de València consistent en còpia del pla presentat per Senyera per a concert previ, es comprova que el sector SUH-1 Residencial està previst en aquestes previsions com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada, sent la resta del sòl d'aquest tipus el que correspon al sector SUHI-3 Industrial, avaluat ambientalment en l'expedient 160/05-AIA. No apareixen altres sectors de sòl urbanitzable ordenats detalladament; hi ha un altre sòl urbanitzable limítrof amb el SUHI-3 Industrial, de 8,90 ha. La resta del terme municipal és sòl no urbanitzable.  
Per tant, l'avanç de pla general de Senyera no augmenta significativament els sòls urbanitzables respecte al conjunt de sòl urbanitzable que sumen els expedients 160/05-AIA i 011/06-AIA, i al seu torn, aquests estan dins del marc que correspon a les previsions del futur pla general, per la qual cosa no hi ha discordances entre els diversos documents i aquest pla parcial pot admetre's efectivament com la tramitació d'una part que es pretén desenvolupar immediatament. Ara bé, aquests aspectes han de mantenir-se i comprovar-se en la corresponent avaluació ambiental del projecte de pla general, per a garantir la coherència amb el que s'ha tramitat amb anterioritat.  
El pla parcial del sector SUH-1 residencial incorpora projecte d'urbanització i programa, per la qual cosa és d'execució immediata. Comporta la creació d'un màxim de 210 habitatges, respecte a una població actual de 1.045, i una ocupació de 9,24 ha de sòl d'alta capacitat agrícola destinada a cultius, respecte a l'actual sòl urbà residencial de 19,59 ha (quasi un 50% d'increment). L'oferta d'habitatges i l'increment potencial de població són significatius, més encara que són d'execució pròxima i, per això, han d'observar-se 3 aspectes fonamentals:   
a) Que aquest desenvolupament cobreix pràcticament les expectatives de creixement residencial del municipi, almenys a curt i mitjà termini. Això s'ha verificat en comprovar les previsions del pla general en el concert previ, com s'ha explicat més amunt.  
b) La disponibilitat de recursos hídrics per a aquest desenvolupament.  
c) El tractament de les aigües residuals generades per aquest sector.  
Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics, i d'acord amb la documentació aportada per l'Ajuntament, el municipi es proveeix d'un pou propi amb un volum màxim anual aproximat de 67.000 m³ (183,56 m³/dia), i té subscrit un contracte amb EGEVASA per un volum màxim diari de 500 m³ per a proveïment del polígon industrial, però amb possibilitat de destinar recurs a altres sectors, sempre dins del màxim diari de 500 m³.  
En la documentació també es detallen els consums d'aigua de l'any 2005 en Senyera, resultant que del pou es va consumir 49.979 m³ (136,93 m³/dia) i del contracte amb EGEVASA es van facturar 6.757 m³ (18,51 m³/dia), en total, 56.736 m³/any i 155,44 m³/dia. El cabal necessari estimat per als 210 nous habitatges del sector SUH-1 residencial és de 90,45 m³/dia.  
Per tant, els recursos estimats necessaris són inferiors a les aportacions màximes del pou i del contracte d'EGEVASA.  
Pel que fa a la depuració d'aigües residuals, d'acord amb la documentació, s'opta per la connexió al sistema públic i la depuradora de Senyera, gestionada per l'EPSAR. Aquesta entitat ha elaborat dos informes petició de l'Ajuntament sobre la viabilitat del tractament de les aigües residuals que es generaran en el sector.  
El primer, de juny de 2004, conclou la no viabilitat del tractament en l'EDAR de Senyera amb la configuració actual. Afig que perquè es puga realitzar la connexió efectiva han d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries o la construcció d'una nova EDAR, si fóra necessari.  
L'informe posterior, d'abril de 2006, afig que en la programació d'inversions del Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana està previst un conveni entre la Generalitat i la Diputació Provincial de València per a realitzar l'ampliació i millora de l'EDAR de Senyera en 2007, encara que aquesta previsió pot veure's afectada per l'execució d'altres actuacions que es consideren prioritàries. I afig que per part de l'EPSAR, es promouran les condicions per a coordinar les programacions del pla de sanejament i l'execució del sector per a donar tractament a les aigües residuals que genere.  
En el moment de sol·licitar la connexió efectiva a l'EPSAR, si aquesta l'autoritza, es farà d'acord amb els condicionants tècnics que fixe l'esmentada entitat. En el cas que no siga possible connectar-se al sistema públic, el sector haurà de proposar una solució tècnica que garantisca el correcte tractament de les aigües residuals que genera i sempre abans de l'entrada en funcionament. Aquests aspectes han d'incorporar-se a la fitxa de gestió del sector perquè l'urbanitzador tinga en compte aquestes restriccions.   
Respecte a la part del sector residencial que és limítrof amb l'ús industrial, d'acord amb l'informe de l'Ajuntament, l'estudi acústic fa una anàlisi dels nivells de soroll i proposa mesures correctores. Aquesta actuació complirà les determinacions de l'informe de l'estudi acústic sol·licitat a la Direcció Territorial o, si no n'hi ha, les mesures correctores que proposa l'esmentat estudi acústic.  
Pel que fa a la possibilitat de molèsties de l'ús industrial en el residencial limítrof, el mateix informe de l'Ajuntament indica que la normativa municipal preveu el compliment del Decret 54/1990, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
Segons la cartografia de la conselleria, discorre una línia elèctrica pel riu Albaida, a més de 200 m de la part més pròxima a aquest sector, distància que es considera suficient tenint en compte que la línia és de 66 kv.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a dictar les resolucions en matèria d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Homologació i pla parcial modificatiu sector SUH-1 Residencial, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i després del compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:  
1. Compliment de les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre aquesta actuació, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. Aquest informe haurà d'obtenir-se, en tot cas, abans del desenvolupament i l'execució d'aquesta actuació.  
2. S'incorporarà en la fitxa de gestió del sector la necessitat compliment de les especificacions que faça l'EPSAR si és el cas, quan se li sol·licite la connexió efectiva a la xarxa pública de sanejament, o l'obligació de proposar en el seu moment una altra solució tècnica adequada per al tractament de les aigües residuals del sector, si no és possible connectar-se a l'EDAR. La fitxa de gestió també ha d'afegir que el tractament de les aigües residuals haurà d'estar resolt, en tot cas, abans de l'entrada en funcionament d'aquest.  
3. Compliment de les determinacions que continga l'informe sobre l'estudi acústic o, si no n'hi ha, les mesures correctores que proposa l'estudi acústic.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
València, 14 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 152/9997-KZK  
Títol: Pla parcial modificatiu de millora sector SNUP-1 Muntanya de Favara, de Favara.  
Promotor: Ajuntament de Favara  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Favara i CTV  
Localització: Terme municipal de Favara.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La proposta objecte d'estudi d'impacte ambiental consisteix en la redelimitació del sector SUNP-1 Muntanya de Favara, desplaçant els límits nord i sud cap a les zones amb aprofitament agrícola limítrofes i respectant els límits establits per les mateixes normes subsidiàries de planejament. Amb aquest fi es pretén el desenvolupament de 171.800 m² de sòl urbanitzable no detallat i la reclassificació de 142.354 m² de sòl no urbanitzable, entre els quals es troben 10.000 m² de sòl d'equipaments de tipus recreatiu (piscines municipals i àrea recretiva de Sant Llorenç). Encara que s'incrementa la superfície del sector es manté inalterat el sostre màxim edificable.  
El projecte preveu la connexió del sector amb el nucli urbà de Favara mitjançant un nou pas sota l'autopista AP-7, com també la connexió directa amb la carretera N-332 per mitjà d'una rotonda situada en la intersecció de la N-332 i el carrer Barranc.  
El sistema general recreativoesportiu (RD2), del sòl no urbanitzable queda integrat en aquest pla parcial dins d'una de les illes destinades a sòl dotacional públic, i queda la totalitat de l'illa com a element estructural.  
Es transformaran els usos del sòl, sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terme municipal de Favara se situa a la comarca de la Ribera Baixa, a una distància d'uns 3 km del mar Mediterrani. Se situa en la porció sud d'aquesta comarca i limita amb el terme municipal de Cullera a l'est i al nord, amb Llaurí al nord i a l'oest, amb Alzira a l'oest i al sud, amb Tavernes de la Valldigna al sud i a l'est i puntualment al sud amb Benifairó de la Valldigna.  
Se situa en el límit de la zona de transició entre el pla de la Plana de València i l'inici de les serres litorals del sud de la província de València, en concret de la serra de Corbera.  
L'àrea d'actuació prevista se situa en la lloma anomenada el Pla del Poble i les dues xicotetes valls que la circumden. Es troba a la vora del nucli urbà de Favara i al sud d'aquest, i separats únicament pel traçat de l'autopista A-7, mentre que a l'est i oest limita amb zones de cultiu de cítrics que ocupen els barrancs que limiten la lloma (el barranc de la Font i el barranc del Poble), i al sud limita amb els contraforts de la serra de Corbera, de les quals la lloma és una prolongació.  
Planejament vigent  
El municipi de Favara disposa, com a instrument de planejament vigent, d'una homologació global de les normes subsidiàries de planejament, aprovada definitivament el 13 de novembre de 2002 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en què consta el sòl del sector objecte d'estudi amb la classificació i qualificació següent:  
- Sòl urbanitzable no detallat: zona tocant a la zona de protecció de l'autopista AP-7 i amb el sòl no urbanitzable comú i ocupa una superfície de 171.800 m².  
- Sòl no urbanitzable comú: zona al voltant del sòl urbanitzable no detallat, i ocupa una superfície de 142.354 m² dels quals 10.000 m² corresponen a una zona d'equipaments recreativoesportiu.  
Zonificació del sector i usos  
La distribució de superfícies per al sector projectat és la que segueix:  
Edificable residencial  
Compost per 12 illes 164.952 m²  
Cessions  
 Zones verdes 66.984 m²  
 Equipaments 20.185 m²  
 Vials 62.033 m²  
 Total 149.202 m²  
Superfície total sector 314.154 m²  
Cessió no computable al sector 27.826 m²  
3. Alternatives  
No es presenta una anàlisi d'alternatives tècniques, sinó únicament una justificació de la solució proposada.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 2 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València va remetre estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 del municipi de Favara, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 20 de juliol de 2005 i en el DOGV núm. 5059, de 28 de juliol de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 6 al·legacions, i no són cap d'elles de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Favara, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 23 de desembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
- El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta, en data 1 de juny de 2006, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, sobre l'afecció de l'actuació proposada sobre el lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera, pel fet que la zona on se situa el projecte es troba inclosa en l'esmentat lloc d'interés comunitari.   
En data 4 de juliol de 2006, es reben 3 informes del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, tots ells desfavorables a l'actuació projectada:   
1r. Informe sobre el projecte relatiu al Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 de Favara (València), de data 16 de maig de 2006.  
2n. Informe complementari a l'informe en relació al projecte relatiu al Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 de Favara (València), de data 15 de juny de 2006.  
3r. Informe sobre llocs d'interés comunitari (LIC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), referent al projecte relatiu Pla parcial de millora sector SUNP-1 forest Favara de Favara (València), de data 20 de juny de 2006.  
- El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta, en data 1 de juny de 2006, a l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, i sol·licita informe pel fet que després de revisar la documentació presentada s'observa que segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, elaborat per la conselleria de Medi Ambient d'acord amb el mandat expressat en la Llei 3/93, forestal, de la Comunitat Valenciana, les parcel·les 53, 62, 69, 73, 74, 75, part de la 249, 250, 310, 343, 344, 348 del polígon 5 del municipi de Favara estan classificades com a sòl forestal arbrat natural i formen part de la zona objecte del sector SUNP-1 sobre el qual es pretén actuar.  
- El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta, en data 2 de juny de 2006, al Servei Territorial de Medi Ambient de València sobre la viabilitat de l'actuació en relació al sòl forestal i al lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera.  
Informes sectorials  
Informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 16 de maig de 2006 (corregit pel 2n informe complementari del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 15 de juny de 2006).  
1) Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a:  
a. Espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per acord del Govern Valencià de data de 10 de juliol de 2001, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres (transferència a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre);  
b. Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE del Consell, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres; i  
c. Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i instruments d'ordenació de recursos naturals, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2) Que l'esmentat projecte preveu la urbanització d'una zona natural al terme municipal de Favara (València).  
3) Que no resulta afectat cap espai natural protegit dels actualment existents en aquesta Comunitat Autònoma, ni en tràmit per a la declaració d'aquest, ni cap instrument d'ordenació o gestió d'espais naturals.  
4) Que no resulta afectat cap dels espais proposats per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA).  
5) Que a la vista de la cartografia presentada en l'estudi d'impacte ambiental del referit projecte, es constata un greu error en la representació cartogràfica dels límits del lloc d'interés comunitari serra de Corbera, inclòs en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data d 10 de juliol de 2001, i proposat per a formar part de la xarxa Natura 2000, la cartografia oficial del qual és la continguda en el servidor de cartografia gestionat pel Servei d'Informàtica d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge, que és la mateixa que consta en la Comissió Europea, que no té transcripció textual, i que no es correspon amb aquells terrenys situats per damunt dels 100 m de cota sobre el nivell del mar, sinó amb els representats en la cartografia adjunta 1:5.000, que és còpia de la del servidor anteriorment indicat, per la qual cosa la representació de l'estudi d'impacte ambiental és incorrecta, ja que el límit no és la cota de 100 m, com es pretén.  
6) Que a la vista d'aquesta nova cartografia que s'adjunta a escala 1:5.000, resulta afectat el lloc d'interés comuniari LIC Serra de Corbera.  
7) Que aquest lloc d'interés comunitari serra de Corbera correspon a un relleu prelitoral que s'alça sobre la plana inundable del riu Xúquer, i que constitueix un fita paisatgística de primer ordre.  
8) En la zona proposada es denota la presència dels hàbitats d'interés comunitari següents, d'acord a l'annex I del Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:  
6220. Zones subespècies de gramínies i anuals de therobrachypodietea.  
6110. Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion (Sedetum micrantho-sediformis O. Bolòs & Masalles in O. Bolòs 1981).  
5330. Matolls termomediterranis i preestépics (Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G.Br.Bl., Frey, Jansen & Moor 1936).  
Que d'aquests hàbitats, 6220 i el 6110 estan considerats com prioritaris, és a dir, espais naturals amenaçats de desaparició la conservació dels quals comporta una especial responsabilitat.  
9) Que de la cartografia relativa a l'inventari de sòl forestal, publicada com a annex del Pla general d'ordenació forestal (PGOF), aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, s'observa que la zona LIC afectada està classificada tota ella com a terreny forestal, a excepció d'una xicoteta superfície en l'extrem occidental d'aquesta l'àrea considerada en el projecte que, sent LIC, no és terreny forestal, sinó plantacions de tarongers. Aquesta cartografia és part normativa vinculant del citat PGOF.  
10) Que d'acord amb les ordenances del sòl forestal incloses en el Pla general d'ordenació forestal (PGOF), en l'article 33.e s'indica que: Els terrenys forestals que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció per a l'aus, proposades en desenvolupament de la normativa que regula la xarxa ecològica europea Natura 2000, hauran de ser catalogats com a àrees de sòl forestal de protecció.  
11) Que segons el citat PGOF, en l'article 62.3 s'indica que: Els nous plans d'ordenació territorial, els plans generals i les modificacions d'aquests establiran classificacions urbanístiques que garantisquen la protecció per raons forestals dels terrenys classificats com a àrees de sòl forestal de protecció segons aquest pla...  
A la vista de tot l'anteriorment exposat, l'informe conclou que:  
1. L'actuació proposada afecta hàbitats considerats prioritaris i no és compatible amb la declaració com a lloc d'interés comunitari Serra de Corbera, la cartografia real de la qual correspon amb el plànol 1:5.000 adjunt i no amb la presentada en l'estudi d'impacte ambiental que és incorrecta.  
2. Aquesta actuació és incompatible amb els objectius i valors continguts en la zona LIC i comportarà un impacte paisatgístic intolerable sobre el conjunt de la serra de Corbera.  
3. La zona LIC afectada que tinga caràcter forestal, és a dir, la pràctica totalitat de la zona afectada per l'actuació proposada, ha de considerar-se a l'efecte de planificació territorial com àrea de sòl forestal de protecció i ha de classificar-se com a no urbanitzable protegit.  
4. La localització del projecte en la zona proposada i fora de la zona LIC exigiria igualment un informe d'avaluació de l'impacte del projecte sobre la LIC que hauria d'elaborar aquest servei, ja que quedaria annex a aquest i, per tant, podria veure's afectat.  
5. Que per tant, i de tot l'anteriorment exposat i modificacions realitzades, es ratifica el sentit negatiu de l'informe relatiu a l'actuació proposada.  
Informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 20 de juny de 2006. Informe sobre llocs d'interés comunitari (LIC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), referent al pla parcial.  
1. Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a:  
a) Zones incloses en la llista de llocs d'interés comunitari (LIC), de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
b) Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), designades segons Directiva 79/409/CEE del Consell de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres.  
c) Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2. L'actuació projectada consisteix en la redelimitació del sector SUNP-1 Muntanya de Favara, desplaçant els límits nord i sud cap a les zones amb aprofitament agrícola limítrofes. Es transformaran els usos del sòl, sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat.  
3. El terme municipal de Favara se situa a la comarca de la Ribera Baixa, província de València i troba parcialment inclòs en el lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera. La zona on se situa el projecte es troba inclosa en l'esmentat lloc d'interés comunitari.  
Aquesta serra és un interessant relleu prelitoral que es llança sobre el pla d'inundació del Xúquer i constitueix un fita paisatgística de primer ordre. Alberga hàbitats de gran valor i singularitat, com ara els boscos de llorer. A més, s'inclouen diverses coves considerades com a refugi de quiròpters. Els hàbitats millor representats són els matolls i timonedes i els pastius anuals, encara que també cal destacar la vegetació de penyals, els prats calcaris càrstics i els pendents rocosos calcícoles. En tot cas, l'hàbitat més rellevant de la zona és probablement el de matolls arborescents de Laurus nobilis, ja que la representació present en la zona supera el 15% del total de la regió mediterrània espanyola. En aquesta zona protegida trobem, com es va dir anteriorment, l'hàbitat prioritari 6220\* (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea), catalogat segons la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres.  
Respecte a les espècies, abunden diverses rapaces com Aquila chrysaetos, Hieraetus fasciatus, Falco peregrinus o Bubo bubo, com també diverses espècies de quiròpters, entre les quals cabria destacar Minopterus schreibersii o Rhinolopus ferrum-equinum.  
4. El projecte generarà una sèrie d'impactes sobre el sòl, flora i fauna, de la zona (entre altres), que són:  
- Sòl: Es modificaran els processos edàfics a causa de la transformació dels usos del sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat. S'eliminarà sòl a causa de les tasques de condicionament, anivellació de cotes i adequació de les reserves de sòl per a infraestructures. Es transformarà la morfologia edàfica, a causa de la maquinària pesant podran ocasionar-se abocaments de combustibles, olis, etc. Com es va dir abans, desapareixerà sòl destinat a usos agrícoles i sòl forestal per la transformació a usos residencials.  
- Vegetació: S'eliminarà la vegetació existent en la zona a causa de les tasques de condicionament i explanació superficial per a la construcció. Es corre el risc de proliferació de flora al·lòctona o exòtica a causa de la creació de zones verdes i àrees enjardinades en la urbanització. També es corre el risc d'aparició de plagues desconegudes.  
- Fauna: Es produirà un desplaçament de les espècies de fauna, principalment ornitofauna, invertebrats i xicotets mamífers a zones limítrofes, a causa de les tasques de condicionament i urbanització i per la posterior posada en marxa de les activitats pròpies de la urbanització. També es correrà el risc d'introducció d'espècies al·lòctones o de plagues a causa de les activitats humanes que poden atraure espècies antropòfiles, sobretot a causa de la generació i abassegament de residus orgànics.  
5. Per tot l'anteriorment indicat, es considera que les actuacions que pretén dur a terme el projecte causaran efectes negatius sobre el lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera; ja que la reconversió d'usos comportarà l'alteració de l'actual distribució topogràfica de la zona i la modificació substancial de cotes del terreny, ja que per a la construcció de la urbanització s'hauran de realitzar desmunts i terraplens per a igualar el terreny.  
6. Conclusions:  
1ª. La classificació del sòl en què es troba immers el LIC, ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
2ª. En aquest sentit, i segons la recent Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (DOGV - núm. 4900, del 10 de desembre de 2004), s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera.  
3ª. Ateses les característiques, la ubicació i la documentació aportada a aquest servei, es considera desfavorable el projecte relatiu al Pla parcial de millora sector SUNP-1 Forest de Favara, de Favara (València).  
Altres informes  
El Servei Territorial de Medi Ambient de València i l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, no ha contestat fins al moment a la consulta formulada.  
Afeccions legals  
1. Xarxa natura 2000 i espais protegits de la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit de l'actuació del lloc d'interés comunitari o LIC denominat Serra de Corbera.   
L'actuació projectada es troba inclosa en l'esmentat lloc d'interés comunitari i generarà una sèrie de greus impactes sobre el sòl en modificar els processos edàfics a causa de la transformació dels usos del sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat. També es generaran forts impactes sobre la vegetació ja que s'eliminarà vegetació existent en la zona i s'incentivarà la proliferació d'espècies exòtiques o al·lòctones a causa de la creació de zones verdes. Finalment, es produiria un desplaçament de les espècies de fauna autòctona i es provocaria la introducció de noves espècies al·lòctones que poden provocar un desequilibri en la zona.   
La posterior redacció d'un Pla general d'ordenació urbana hauria de contenir la classificació d'aquest sòl com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgisticoforestal.  
2. Rambles i llits. Domini públic hidràulic  
El límit sud de l'actuació sita amb la traça del barranc de la Font que discorre d'est a oest. Aquest barranc recull l'escorriment de la vessant sud de la urbanització projectada. Pel nord, l'actuació limita amb el barranc del Poble.  
L'actuació projectada pretén escometre l'escorriment de les aigües pluvials fins als llits i canalitzacions existents en les proximitats de l'actuació. Amb aquest fi, d'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà de disposar de l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament en llit públic.   
3. Camins ramaders  
No n'hi ha ni es veuen afectats cap camí ramader en l'àmbit d'actuació.  
4. Sòl forestal  
El projecte provocarà la desaparició d'una important superfície de sòl classificat com a sòl forestal pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, elaborat per la conselleria de Medi Ambient d'acord amb el mandat expressat en la Llei 3/93, forestal, de la Comunitat Valenciana. Es transformarà l'àrea d'actuació on hi ha actualment un terreny forestal a usos residencials provocant una eliminació de coberta vegetal i processos d'impermeabilització per l'edificació i per condicionament de viari.  
Aquest sòl forestal està format per arbratge natural, és a dir, agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal.   
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat 3.6. Àrees que han patit incendis (pàgina 124 de l'estudi d'impacte ambiental), fa al voltant de 2-3 anys es van cremar alguns exemplars de pins i matoll en una parcel·la de 500 m² situada en la vora entre la zona de cultiu de cítrics i la zona de matolls i pineda en el vessant de solana de la lloma del Pla del Poble.   
El projecte no inclou cap pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals.  
5. Patrimoni cultural  
No s'ha presentat l'informe que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció.  
6. Carreteres  
Cal destacar que l'àmbit de l'actuació afronta a l'est amb l'autopista AP-7 o autopista del Mediterrani, important via de comunicació del litoral mediterrani espanyol.  
Per tant, el pla parcial haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera. La Llei 14/2005, de la Generalitat, de mesures fiscals de gestió financera i administrativa, es modifica en els articles 84 i 85, i aquesta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991 citada anteriorment, que estableixen la zona de protecció de les carreteres.  
Amb aquesta modificació, la zona de protecció de l'autopista AP-7 ha de ser de 100 metres a fi de garantir la seguretat viària impedint que tinguen lloc actuacions que puguen posar-la en perill, assegurar la disponibilitat de terrenys per a la realització d'activitats de manteniment de les vies o la instal·lació de serveis annexos a aquestes, i protegir els usos circumdants de l'impacte negatiu de les vies.  
En les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en aquesta zona la nova construcció cap d'edificació.  
7. Subministrament d'energia elèctrica  
En l'expedient administratiu presentat consta una al·legació realitzada per Blas Antequera Molina, en nom i representació d'Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, que fa constar que la infraestructura elèctrica prevista resulta insuficient per a l'actuació proposada.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte d'estudi ve contextualitzada en el clima de la plana septentrional, el qual es caracteritza per registrar unes precipitacions anuals d'uns 450 mm, amb un màxim destacat a la tardor, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període sec estival d'uns 4 mesos. La temperatura mitjana de gener fluctua al voltant dels 10 ºC, i al juliol i agost s'aproxima als 25 ºC. Un aspecte que cal destacar en aquest tipus de clima, és l'elevada humitat relativa en el període estival i el molt freqüent règim de brises marines, les quals exerceixen d'efecte suavitzador de les temperatures, però augmenten, al seu torn, la humitat de l'aire.  
La pràctica totalitat de la zona d'estudi es troba en una zona muntanyosa, ocupada per sòl forestal amb pendents superiors al 30%. La zona perimetral, en canvi, es troba dins d'una àrea ondulada on apareixen cultius, principalment de cítrics, amb uns pendents entre el 2% i el 8%. En general s'observen grans pendents, alguns arriben al 60%.  
En l'àrea d'estudi queda pràcticament ocupada per sòls amb una baixa capacitat d'ús, no obstant això, en la zona perimetral es pot observar sòls amb una capacitat elevada.   
Pel que fa a la geologia, es tracta d'entisòls característics de les àrees de les riberes del Xúquer. Són sòls molt poc evolucionats per la qual cosa les propietats d'aquests estan àmpliament determinades pels materials originals. Pel que fa a la litologia, segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, en la zona d'estudi podem diferenciar dues zones litològiques ben diferenciades, la primera és la zona que coincideix amb les àrees del lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera i està composta per dolomies i calcàries; la segona es correspon amb les zones perimetrals de cultiu que es corresponen amb cudols, graves i argiles. El pla parcial modificatiu provocarà que es modifiquen els processos edàfics a causa de la transformació dels usos del sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat. S'eliminarà sòl a causa a les tasques de condicionament, anivellació de cotes i adequació de les reserves de sòl per a infraestructures. Es transformarà la morfologia edàfica, a causa de la maquinària pesant podran ocasionar-se abocaments de combustibles, olis, etc.   
Pel que fa a la vegetació existent en la zona, les pinedes adultes de pi blanc (Pinus halepensis), ocupen una àrea important de la zona estudiada. Aquesta vegetació s'acompanya d'un sotabosc compost per espècies d'arbusts com a coscolls (Quercus coccifera), brucs (Erica multiflora), llentiscles (Pistacia lentiscus), margallons (Chamaerops humilis), romer (Rosmarinus officinalis), timons (Thymus sp.), ginebres (Juniperus sp.), timons mascles (Teucrium sp.), entre els més importants, que arriben a formar matolls de fins a 2 metres d'alçària. D'altra banda, en la zona perimetral, ocupada per cultius de cítrics, la vegetació està constituïda per espècies de caràcter nitròfil, habituals en els mitjans alterats per la mà de l'home. Moltes d'aquestes espècies es troben en el catàleg segons la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres, i formen part del lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera.  
Pel que fa a la fauna, en l'estudi d'impacte ambiental es destaca que «...no hi ha cap espècie resident destacable o que presente importància en cap dels seus apartats.» No obstant això, la major part de la zona d'estudi s'inclou en el lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera o és limítrof amb aquest. Zona caracteritzada per presentar espècies entre les quals abunden diverses rapaces com ara Aquila chrysaetos, Hieraetus fasciatus, Falco peregrinus o Bubo bubo, com també diverses espècies de quiròpters, entre les quals cabria destacar Minopterus schreibersii o Rhinolopus ferrum-equinum. En la zona perifèrica de cultius podem trobar espècies d'avifauna i xicotets rosegadors i rèptils associats a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil. Amb l'actuació projectada es produirà un desplaçament de les espècies de fauna, principalment ornitofauna, invertebrats i xicotets mamífers a zones limítrofes, a causa de les tasques de condicionament i urbanització i per la posterior posada en marxa de les activitats pròpies de la urbanització. També es correrà el risc d'introducció d'espècies al·lòctones o de plagues a causa de les activitats humanes que poden atraure espècies antropòfiles, sobretot a causa de la generació i abassegament de residus orgànics.  
L'estudi del paisatge de la zona d'actuació s'ha dividit en tres unitats diferenciades. La primera, coincideix amb les àrees del lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera i els seus ixents cap a la plana, dominat per forts pendents i materials calcaris. La segona unitat del paisatge, es compon de les valls estretes i allargades de fort pendent i caràcter argilós, dominats per barrancs de curs intermitent que se situen entre els braços de la serra de Corbera. I, finalment, la plana d'inundació del Xúquer dominada totalment pels cultius de tarongers, separada de les dues unitats anteriors per l'autopista A-7 què exerciria de línia de ruptura.  
Pràcticament la totalitat de l'àrea d'estudi es troba en una zona classificada com de vulnerabilitat d'aqüífers alta, la qual cosa comporta un factor limitant molt important per a garantir la sostenibilitat de la zona. Aquestes zones són desaconsellables per a usos urbanístics intensius. Els usos residencials extensius poden ser tolerats sempre que el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades siga efectiva i estan garantides.  
En la documentació presentada no s'inclou informe favorable a l'actuació per part de l'entitat encarregada de la gestió de l'EDAR de Favara. Consultada la fitxa tècnica de gestió de l'EDAR de Favara en el catàleg de depuradores de l'entitat EPSAR, s'observa que amb l'actuació projectada se sobrepassaria el cabal de projecte de l'estació depuradora. Per tant, no es garanteix l'adequada gestió de les aigües residuals generades.  
Al terme municipal de Favara, són aplicables les exigències i obligacions establides en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR) desenvolupat pel Pla zonal de residus de la zona XI al qual pertany el municipi de Favara en la seua adscripció a l'àrea 1 de gestió d'aquest. En aquest sentit, en la documentació presentada no s'inclou certificat sobre la capacitat del municipi de gestionar els residus sòlids urbans que s'hi generaran.   
La xarxa de proveïment d'aigua potable del projecte es connectarà a un dipòsit de proveïment existent en l'interior del sector situat en l'illa d'equipaments públics, la qual cosa comportarà, atesa l'orografia del terreny, a la necessària implantació un grup de pressió que garantisca el subministrament a totes les parcel·les edificables. El consum d'aigua total projectat per a tot l'àmbit del sector és de 474,60 m³/dia. En la documentació presentada no s'inclou Informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, segons estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Pel que fa als incendis, consultada la Cartografia temàtica d'incendis d'aquesta conselleria, s'adverteix que la zona d'estudi presenta en la gran majoria un risc estadístic d'incendi alt, sent el risc potencial d'incendi forestal moderat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental el Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 Muntanya de Favara, de Favara (València), promogut per l'Ajuntament de Favara, per les raons següents:  
- La zona on se situa el projecte es troba inclosa en el lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera, en relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, tal com s'indica en l'informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 16 de maig de 2006 (corregit pel 2n informe complementari del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 15 de juny de 2006).  
- Es considera que les actuacions que pretén dur a terme el projecte del pla parcial causaran efectes negatius i incompatibles amb els objectius i valors continguts en la zona (LIC) Serra de Corbera. Tot això comportarà un impacte paisatgístic intolerable sobre el conjunt de la serra de Corbera.  
- L'actuació proposada afecta hàbitats considerats com prioritaris i no és compatible amb la declaració com a lloc d'interés comunitari Serra de Corbera.   
- La zona LIC afectada que tinga caràcter forestal, és a dir la pràctica totalitat de la zona afectada per l'actuació proposada, ha de considerar-se a l'efecte de planificació territorial com a àrea de sòl forestal de protecció i hauran de classificar-se com a no urbanitzable protegit.   
- La classificació del sòl en què es troba immers el LIC, ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995 de 7 de desembre. Per això, i d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (DOGV - Núm. 4900, del 10 de desembre de 2004), s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera. Sent aquest l'únic canvi en el planejament que s'estima viable ambientalment per a la zona d'estudi.  
- Són desaconsellables els usos residencials extensius en una zona classificada com de vulnerabilitat d'aqüífers alta, en la qual no queda bastant garantida l'adequada gestió de les aigües residuals generades per l'actuació.  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 212/6393-OQP  
Clasificació del sòl PGOU 98 Modificació puntual   
Sòl urbà 1.336.934 m² 1.336.934 m²   
Sòl urbanitzable 665.248 m² 669.692,94 m²  
Sòl no urbanitzable 2.044.968 m² 2.040.523,06 m²  
Total 4.047.150 m² 4.047.150 m²   
Dotacions   
Zona verda primària 149.431 m² 149.536,93 m²  
Zona verda local 82.500 m² 82.500 m²   
Zona esportiva 45.969 m² 45.969 m²   
Escolar 78.034 m² 82.373,01 m²   
Dotacions 51.438 m² 51.438 m²   
Total 407.372 m² 411.816,94 m²  
\* \* \* \* \*  
Clasificación del suelo PGOU 98 Modificación puntual  
Suelo urbano 1.336.934 m² 1.336.934 m²  
Suelo urbanizable 665.248 m² 669.692,94 m²  
Títol: Modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta  
Promotor: Ajuntament de Paiporta  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Paiporta i CTU  
Localització: Terme municipal de Paiporta.   
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte pretén la reclassificació de 4.444,94 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable per a ús zona verda (ZV-10), a fi de compensar la reducció de la zona verda de la xarxa estructural denominada Vil·la Amparo (ZV-5) provocada per l'ampliació del sòl dotacional EC-9 destinat a institut d'educació secundària.  
L'objecte de la modificació és l'increment de superfície de la parcel·la EC-9, la qual passa de 12.000 m² a 16.279,81 m², en detriment de la zona verda limítrofa ZV-5, que passa de 19.706,84 m² a 15.367,83 m². Per això, la superfície minorada en ZV-5 es restitueix al nord del municipi en la ZV-10 de nova creació i idèntica classificació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte es realitza al municipi de Paiporta, que pertany a la comarca de l'Horta Sud, concretament l'àrea d'actuació comprén el sector SC-2 del Pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Paiporta aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 5 de novembre de 1998.  
La modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta es realitza amb la finalitat d'incrementar la dotació escolar del municipi, amb aquest fi es necessita un solar de 16.000 m² per a poder construir un nou institut d'educació secundària amb capacitat per a 930 places escolars. Aquesta modificació consisteix en:  
1r. Adaptació d'àrea d'equipament EC-9 a la superfície sol·licitada per la conselleria de Cutura, Educació i Esport, en el seu informe de data 4 de juliol de 2005, per al programa proposat de l'institut d'educació secundària.  
2n. Restitució de la superfície minorada en la ZV-5 de xarxa estructural en la ZV-10 d'idèntica classificació i de nova creació.   
El promotor justifica l'actuació perquè el sector SC-2 es troba ja en fase d'urbanització amb la reparcel·lació aprovada definitivament i únicament es podia efectuar a costa de la zona ZV-5 per ser limítrofa a la dotació EC-9.  
Respecte a la ubicació de la zona verda ZV-10, objecte de reclassificació, el promotor ha considerat com a zona més adequada per la seua ubicació i proximitat, la zona nord del municipi i per complir amb les condicions establides en els articles 34, 35 36 i 37 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, considerant que les dimensions del municipi no sobrepassen els 4 km².  
Quadre comparatiu de les modificacions proposades respecte a l'ordenació vigent.  
Suelo no urbanizable 2.044.968 m² 2.040.523,06 m²  
Total 4.047.150 m² 4.047.150 m²  
Dotaciones   
Zona verde primaria 149.431 m² 149.536,93 m²   
Zona verde local 82.500 m² 82.500 m²  
Zona deportiva 45.969 m² 45.969 m²   
Escolar 78.034 m² 82.373,01 m²   
Dotaciones 51.438 m² 51.438 m²  
Total 407.372 m² 411.816,94 m²3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives tècniques al projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 1 de juny de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu a la modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta, i va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Antecedent: La modificació pretesa es va sotmetre a informació pública mitjançant un edicte publicat en el DOGV núm. 4986, de 15 d'abril de 2005, i en el periòdic Las Provincias de data 15 d'abril de 2005. Transcorregut el període d'informació pública, durant el qual no es van presentar al·legacions, segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Paiporta de data 20 de maig de 2005, el projecte es va aprovar provisionalment per acord plenari de data 31 de març de 2005.  
Remés l'expedient a la conselleria de Territori i Habitatge per a l'informe preliminar d'aquest, per resolució del director general de Planificació i Ordenació Territorial, de data 12 de desembre de 2005, es va informar desfavorablement ja que segons el dictamen del Consell Jurídic Consultiu núm. 2001/071, de 31 de gener de 2001, es fixa la doctrina següent:  
La qualificació d'una zona verda, exigeix que el sòl estiga prèviament qualificat com a urbanitzable (...).  
Per això, l'Ajuntament en ple, en data 30 de març de 2006, ha aprovat l'esmena manifestada en l'informe previ de la conselleria de Territori i Habitatge, incloent la reclassificació de sòl no urbanitzable per a destinar-lo a zona verda i el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5240, de 18 d'abril de 2006 i en el periòdic Las Provincias de data 5 d'abril de 2006.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, PATRICOVA i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, per tant, no s'ha d'atendre a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents en el municipi estan fora de l'àmbit de l'actuació.   
Consideracions ambientals  
La superfície afectada per l'actuació se situa íntegrament en el clima de la plana litoral septentrional, caracteritzada per registrar unes precipitacions anuals d'uns 450 mm, que augmenten de sud a nord, amb un màxim estacat a la tardor, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període màxim estival d'uns 4 mesos.  
S'emmarca des del punt de vista geològic en una zona de depòsits mixtos continentals-marins. Pel que fa a la litologia, en la zona nord del terme municipal de Paiporta predominen els afloraments de cudols, graves, arenes i llims.  
El domini geomorfològic sobre el qual se situa l'àrea d'estudi és la plana costanera. L'única unitat geomorfològica identificativa ha sigut l'al·luvial. La subunitat representada és: terrasses fluvials de València.  
L'àrea estudiada se situa en l'extrem oriental del sistema aqüífer núm. 51 (la Plana de València), de naturalesa essencialment detrítica. Els materials que componen aquest aqüífer corresponen a una sèrie inferior d'edat helvecià-tortonià (miocé), constituït per arenes i arenoses llimoses, limonites i argiles, amb una potència mitjana de l'ordre dels 80-100 m i coronada per una sèrie superior calcària lacustre, generalment no saturada.  
El terme municipal de Paiporta correspon a una zona de l'Horta de València, on predominen els sòls amb capacitat d'ús molt elevada. Aquest tipus de sòls presenten unes propietats molt favorables per a qualsevol ús agrari.  
En la zona d'estudi es dóna un valor mitjà de la vulnerabilitat de la zona enfront de la contaminació (categoria III) a causa d'una falta de protecció natural efectiva contra la contaminació fisicoquímica per l'absència de formacions geològiques de baixa permeabilitat interposades, si bé hi ha un grau de protecció suficient enfront de la contaminació de tipus microbiològic, per gruix o condicions de permeabilitat adequades a la zona saturada per a garantir la completa autodepuració.  
Pel que fa a la vegetació actual, en la zona d'actuació ZV-10 predomina el cultiu de fruiters. La zona es troba dividida en parcel·les on es combinen els tarongerars, els erms i l'horta. El cultiu predominant el constitueixen els cítrics, encara que aquest és el cultiu més abundant, trobem alguns arbres dispersos com ara nesprers, pomeres i albercoquers. Algunes parcel·les estan destinades a l'horta on es cultiven carxofes, cols, encisams, etc. S'observa en la zona la presència de comunitats nitròfiles (vores de camins, carreteres, talussos, solars, etc.) conseqüència directa de la constant acció humana sobre el medi natural. És el cas de la zona EC-9.  
La fauna present en la zona és la característica de les zones de cultiu. La zona posseeix un marcat caràcter antròpic i les espècies existents estan adaptades a la presència humana. Es tracta d'espècies comunes en tot el territori del cultiu dels tarongers que s'estén per les planes litorals de la Comunitat Valenciana.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat comportar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal existent i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la manera correcta.   
Els residus sòlids urbans hauran de procedir de l'ús dotacional-jardins, com ara restes de poda i de manutenció dels jardins, per la qual cosa s'estima que no es produirà un increment de la producció de RSU, pel fet de no comportar un increment efectiu poblacional per a la ciutat de Paiporta.  
Les principals mesures correctores es basen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats en la fase d'obra, i s'hi hauran d'aplicar totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació a la Modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
4. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
5. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants afectada o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
6. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terra realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
7. Per a l'enjardinament de la zona ZV-10 s'hauran d'utilitzar espècies vegetals autòctones, intentant en tot moment que siguen espècies vegetals poc exigents en recursos hídrics per a no incrementar els recursos necessaris per a la manutenció de l'esmentada zona.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.