Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9118, del 01-07-2021 (2021/6953)

RESOLUCIÓ de 17 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/20-AIA Buñol.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9118

Data del DOGV
:   01-07-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6953


Data del document
:   17-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Buñol
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/20-AIA Buñol. [2021/6953]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/20-AIA Buñol.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 047-2020-AIA.  
Títol: Planta de tractament i emmagatzematge de residus sanitaris.  
  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Buñol.  
Promotor: Inizia Networks, SL.  
Localització: parcel·la 13 del polígon industrial El Llano, Buñol (València).  
  
Objecte i descripció del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la llicència ambiental per a la instal·lació i el desenvolupament d'una «planta de tractament i emmagatzematge de residus sanitaris» en la parcel·la 13 (referència cadastral 2681315XJ9628S00001HK), polígon industrial El Llano, del terme municipal de Buñol (València).  
La parcel·la compta, segons el cadastre, amb una superfície de 2.479 m² i 1.994 m² construïts. L'activitat se situarà en dues naus industrials adossades de 744,56 m² (nau 1) i 737 m² (nau 2) que es condicionaran i adequaran. Darrere de la nau 2 existeix un espai lliure obert. Disposen d'escomesa a les xarxes d'electricitat, telefonia, aigua potable, sanejament de fecals i pluvials. Tots els punts d'escomesa a les xarxes generals es troben en la façana principal de les naus. L'accés a cada nau es realitzarà des de la via pública del polígon industrial que connecta amb l'autovia A-III.  
Les operacions que es desenvoluparan en el centre seran les següents:  
- Emmagatzematge de residus sanitaris dels grups II, III i IV (operacions D15).  
- Tractament dels residus del grup III mitjançant esterilització en autoclau i trituració per a la disposició final com a residu assimilable a municipal (D9).  
- Esterilització en autoclau i trituració dels contenidors de residus sanitaris del grup III per al reciclatge com a matèria primera (R12).  
  
La relació de codis LER per als quals se sol·liciten les autoritzacions corresponents com a gestor de residus és la següent:  
- D15: 180100, 180101, 180102, 180103, 180104, 180106, 180107, 180108, 180109, 180110, 180200, 180201, 180202, 180203, 180205, 180206, 180207, 180208-  
- D9: 180100, 180101, 180102, 180103, 180110, 180200, 180201, 180202.  
- R12: 150101, 150102, 150103, 150104, 150105, 150106, 150107, 150109, 150110.  
Totes dues naus disposen de zones de circulació, pesatge i descàrrega de camions. En la nau 1 es disposaran la zona destinada al tractament, la cambra i l'emmagatzematge de residus assimilables a domèstics. En la nau 2, se situaran les oficines, els vestidors i els lavabos, neteja, la cambra frigorífica, l'emmagatzematge de contenidors nets i el pati posterior on se situaran els elements necessaris per al funcionament de l'autoclau (caldera, equip generador de vapor, compressors, depòsit d'aigua, descalcificador), el tanc de recollida de líquids i l'equip contra incendis.  
La maquinària i els equips que intervindran en el tractament dels residus descrit en el projecte inclouen: autoclau, compressor, caldera de vapor, cambra frigorífica per a residus de grup III, cambra frigorífica per a residus del grup IV, gàbies d'esterilització, taules elevadores, classificadora d'envasos autoritzats, trituradora de residus, compactadora de bales, trituradora dels residus d'envasos plàstics i grup contra incendis.  
  
L'esquema del procés industrial és el següent:  
1. Els residus procedents dels centres de recollida concertats es descarregaran en l'àrea de descàrrega de les naus respectives: en la nau 1 es descarregaran els del grup III i en la nau 2 els del grup IV. Els residus arribaran en contenidors tancats com cal, amb el document de control i seguiment corresponent. Els contenidors es pesaran, etiquetaran, identificaran adequadament i s'incorporaran totes les dades de gestió en el sistema informàtic de gestió de l'empresa.  
  
2. S'emmagatzemaran en les cambres frigorífiques de les naus respectives, a una temperatura inferior a +4 °C per a frenar la possibilitat de creixement dels microorganismes continguts. Totes dues cambres disposaran de mecanismes automàtics que, en el cas que la temperatura supere els +5 °C, donaran el senyal d'alarma i quedarà registrada en el sistema informàtic de control i vigilància.  
3. Els residus del grup III s'introduiran en gàbies d'esterilització per a ser processats en l'autoclau mitjançant un procés automàtic. Per a verificar l'efectivitat de l'esterilització es realitzaran tests químics (diari) i cultius de microorganismes termoresistents, indicadors de l'eficàcia del tractament. Una vegada conclòs el cicle, els residus passen a ser considerats del grup II i seran assimilables a residus urbans (RSU). Les gàbies s'extrauran de l'autoclau, es buidaran els contenidors i es trituraran, empaquetaran i s'emmagatzemaran en contenidors nets en la zona especifica fins que es recullen per a ser gestionats com a RSU. Els contenidors que havien sigut esterilitzats passaran per una trituradora per al reciclatge posterior.  
4. Els residus del grup IV citotòxics i citostàtics s'emmagatzemaran en cambres frigorífiques, d'acord amb les prescripcions establides en el Decret 240/1994, de 22 de novembre, amb l'objectiu d'optimitzar-ne el transport a una altra planta de gestió. La gestió d'aquests residus únicament constarà d'un emmagatzematge temporal, que respectarà els períodes establits en la normativa reguladora.  
S'utilitzarà una autoclau horitzontal estàtic, amb grup de buit per a l'esterilització dels residus sanitaris en contenidors plàstics. Les característiques de l'autoclau estan detallades en el projecte, entre aquestes les dimensions, la pressió màxima relativa, la temperatura màxima de treball i l'equip automàtic de control dels paràmetres que intervindran en l'esterilització. El cicle d'esterilització en l'autoclau arranca quan la porta està tancada i bloquejada per un sistema de seguretat. És un cicle preprogramat que consta de les fases següents: generació de la fase de buit mitjançant un grup annex que porta instal·lat; injecció de vapor modulada en unes condicions de temperatura i pressió controlada; fase d'esterilització en la qual la injecció de vapor directament és modulada per a aconseguir una temperatura interior constant durant el temps programat (en les condicions de temperatura i la pressió adequades) i en la fase final del cicle es produirà una descàrrega de pressió interior i es produirà l'obertura de la vàlvula de descàrrega dels líquids procedents dels residus esterilitzats. Es deixa un temps de retard perquè descendisca la temperatura interior, s'elimina la pressió residual interna i un senyal anuncia la fi de procés, assegura a l'operari que la porta es puga obrir i extraure els carros amb els contenidors ja esterilitzats. Tot el procés es desenvolupa de manera automàtica, governat per mitjà d'un microprocessador que rep senyals dels diferents captadors, i acciona les vàlvules d'acord amb el cicle preestablit, registra les variacions de pressió i temperatura que es van produint i activa les alarmes en cas d'existir anomalies.  
  
El vapor necessari per al funcionament de l'autoclau, el produeix una caldera de 2.500 kgv/h, pressió de disseny 8 bar, amb cremador de combustió de gasoil. Els accessoris per al funcionament d'aquesta seran: descalcificador de l'aigua, depòsit d'alimentació d'aigua i recuperació de condensats i depòsit de gasoil de 3.000 litres de doble paret format per un tanc intern que conté el combustible més un tanc extern de capacitat major, dissenyat per a la retenció de possibles vessaments accidentals.  
La capacitat màxima de tractament de residus prevista per a la instal·lació és de 10 tones diàries en dos torns de treball. L'autoclau disposa d'una capacitat de tractament de 100 contenidors/cicle el que equival aproximadament a 1.000 kg/cicle.  
La superfície de la cambra frigorífica per als residus del grup III és de 141,74 m² i pot albergar 1.296 contenidors. S'estimen 10 kg per contenidor, amb la qual cosa la capacitat màxima d'emmagatzematge serà 12.960 kg per a aquests residus. La superfície de la cambra frigorífica per als residus de grup IV és de 106 m² i pot albergar 1.134 contenidors. S'estimen 10 kg per contenidor, la capacitat màxima d'emmagatzematge per a aquests residus serà 11.340 kg.  
En la nau 2 s'ha habilitat una zona d'emmagatzematge d'envasos i contenidors buits homologats i etiquetatges segons la legislació vigent, que es distribuiran pels hospitals i clíniques per als tipus de residus tractats i/o emmagatzemats en les naus.  
Es preveu un consum d'aigua anual de 744,75 m³/any, corresponent 584 m³/any per al funcionament dels serveis sanitaris i lavabos (inclosa la neteja de les instal·lacions) i 160,75 m³/any per al funcionament de l'autoclau. El subministrament d'aigua es farà a través de la xarxa municipal. El proveïment d'energia elèctrica es farà a través de companyia elèctrica. Es preveu un consum d'energia elèctrica anual de 768.135 kW/any.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de juliol de 2020 va entrar en aquest òrgan ambiental un ofici de l'Ajuntament de Buñol en què remetia la documentació que incoava l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ordinària de l'activitat de referència. S'acompanyava de l'estudi d'impacte ambiental (EIA), l'estudi acústic, l'estudi d'inundabilitat i l'expedient administratiu que incloïa el certificat de compatibilitat urbanística i certificat de la informació pública realitzada. El 28 de juliol de 2020 es va rebre el projecte tècnic.  
El certificat d'informació pública indica que l'expedient s'ha sotmés a informació pública per un període de trenta dies mitjançant notificació als veïns confrontants, la publicació en el tauler d'edictes, en la pàgina web de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 64, de 2 d'abril de 2020. En la data de publicació de l'anunci en el BOP estava suspés el termini perquè els interessats pogueren formular al·legacions, en virtut del que es disposa en el Reial decret 463/2020 pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada per la COVID-19 i les pròrrogues successives. Aquest termini comença a computar l'1 de juny de 2020. Durant el període d'exposició pública (des de l'1 de juny de 2020 al 13.07.2020), no s'han presentat al·legacions.  
  
Consultes  
El 22 de setembre de 2020 es va remetre consulta a les administracions públiques següents:  
- Servei d'Ordenació del Territori; es va respondre el 8 de gener de 2021.  
- Servei de Gestió dels Parcs Naturals; es va respondre el 27 d'octubre de 2020.  
- Servei de Gestió de Residus; es va respondre el 29 de desembre de 2020. El 30 de desembre es va sol·licitar ampliació de part dels continguts de l'informe. No s'ha rebut resposta fins hui. No obstant això, es considera que es disposa d'elements de judici suficients, per la qual cosa es continua la tramitació de l'expedient.  
  
Afeccions legals  
L'activitat requereix llicència ambiental, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
La gestió dels residus està regulada per un marc normatiu ampli, en el qual cal destacar la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats (llei bàsica estatal), i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
El marc normatiu que regula la gestió de residus sanitaris a la Comunitat Valenciana és, d'una banda, el Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, i també el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la recollida i el tractament de residus.  
Les activitats de tractament de residus es troben incloses en l'annex del Reial decret 100/2011 pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera i la normativa de desplegament d'aquesta.  
El soroll generat per les activitats es regula per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
Resulten aplicables les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En matèria de protecció d'espais naturals és aplicable el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
L'activitat es desenvoluparà en unes naus industrials ja construïdes en la parcel·la 13 del polígon industrial El Llano en el terme municipal de Buñol. Les obres d'adequació es realitzaran a l'interior de les naus. Confrontants a l'activitat hi ha naus industrials adossades la dreta i al fons; davant i a l'esquerra confronta amb les vies públiques.  
Consta l'emissió del certificat de compatibilitat urbanística el 25 de setembre de 2019. Segons l'informe urbanístic municipal, el polígon compta amb els serveis següents: subministrament d'aigua potable, energia elèctrica, evacuació d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, enllumenat públic, encintat de vorera i accés rodat per via pavimentada oberta a l'ús públic. L'activitat és compatible amb el planejament urbanístic i amb les ordenances municipals.  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, s'observa que el projecte se situa en zona afectada de perillositat i risc per inundació, per la qual cosa es va formular consulta al Servei d'Ordenació del Territori (òrgan competent en matèria d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana). Aquest servei, després de la valoració de sengles informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que i tenint en compte ja les determinacions del PATRICOVA, conclou que l'activitat es troba afectada d'inundabilitat i només serà compatible si es compleixen les mesures correctores establides i les consideracions següents:  
- La nau prevista per al tractament dels residus sanitaris preveu com a mesura correctora dues rampes d'accés corresponents amb les portes d'accés que eviten l'afecció d'inundabilitat a l'interior d'aquesta.  
  
- La rasant de la nau està al nivell topogràfic existent en l'actualitat, per la qual cosa els residus perillosos i els contaminants hauran de situar-se a una cota més elevada que la de la inundabilitat exterior, atés el principi de precaució establit en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i per a evitar possibles afeccions a tercers tal com determina la normativa del PATRICOVA, en previsió de situacions d'inundabilitat que incrementen els paràmetres establits en els càlculs presentats.  
  
- Cal complir el que es determina en l'article 26 de la normativa del PATRICOVA quant a disposar d'un pla d'emergència específic coordinat amb el pla municipal i comptar amb una assegurança que atenga els possibles danys d'inundabilitat.  
- Es considera que no és necessària l'aprovació de la cartografia resultant de l'estudi d'inundabilitat, malgrat la concreció del risc existent, per l'aplicació específica a una nau industrial, mesura correctora inclosa, i no a l'àmbit del polígon industrial El Llano, en interpretació, per assimilació, del que es pot desprendre de l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
La parcel·la es troba inclosa en l'àmbit del PORN de l'Albufera, a uns 100 m de la rambla del Gallo, fora de l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera (dista més de 30 km del citat Parc Natural). Tenint en consideració la inclusió del PORN esmentat, es va sol·licitar al Servei de Gestió dels Parcs Naturals que emetera un informe sobre la matèria de les seues competències. L'informe, després de valorar els residus gestionats i generats per l'activitat (incloent-hi les aigües residuals) i les mesures proposades en el projecte per a evitar la contaminació de les aigües, conclou que l'activitat pot considerar-se compatible amb el que s'estableix en el Decret 96/1995, de 16 de maig, si en tot moment es garanteix l'estanquitat de tots els elements i estructures de contenció de les aigües residuals, la gestió adequada d'aquestes aigües, i el funcionament de sistemes de recollida en cas d'abocament accidental, especialment en el cas de les aigües residuals procedents dels tractaments que la planta realitzarà als residus sanitaris. Per això, seria necessària la inspecció periòdica de les instal·lacions. Igualment, sempre que l'òrgan competent en urbanisme confirme que la parcel·la en qüestió té actualment en vigor la categoria urbanística de sòl urbà d'ús industrial, ja que resulta indispensable aquesta condició per a atorgar la llicència ambiental.  
En relació amb la situació urbanística de la parcel·la, cal remetre's al certificat urbanístic municipal. La resta de consideracions s'han incorporat a aquesta resolució.  
L'estudi d'impacte ambiental (ESIA) planteja alternatives al projecte, inclosa l'alternativa zero o de no realització. L'alternativa zero comportaria transportar els residus a altres plantes amb l'impacte ambiental conseqüent. Justifica la solució adoptada quant a la localització per correspondre a unes naus en un polígon industrial consolidat amb certificat de compatibilitat favorable. Quant a les alternatives tecnològiques, s'ha optat per l'esterilització en autoclau enfront de la tècnica d'incineració perquè suposa una menor afecció sobre l'atmosfera. Finalment, la instal·lació s'ha dissenyat d'acord amb les recomanacions de la Decisió d'execució (UE) 2018/1147 de la Comissió de 10 d'agost de 2018 per la qual s'estableixen les conclusions sobre les millors tècniques disponibles (MTD) en el tractament de residus, de conformitat amb la Directiva 2010/75/UE del Parlament Europeu i del Consell.  
  
Segons el projecte, l'adequació de les naus consistirà en la realització d'obres menors en l'interior, la instal·lació de la maquinària per al tractament de residus i altres instal·lacions necessàries per al funcionament correcte de l'activitat, per la qual cosa no seran significatius els impactes ambientals en aquesta fase.  
En la fase de funcionament, les afeccions ambientals seran principalment:  
  
A l'atmosfera:  
Segons l'ESIA, les fonts generadores d'emissions a l'atmosfera seran: la caldera de generació de vapor per al funcionament de l'autoclau, el vapor i els incondensables que s'extrauen en el primer cicle de l'esterilització i les emissions produïdes pel funcionament dels vehicles. Com a mesures preventives proposa:  
- Les emissions procedents de la caldera s'han de captar i evacuar a l'exterior mitjançant conductes apropiats que permeten la instal·lació d'instruments de control.  
- L'aire extret de l'autoclau abans de l'esterilització s'ha d'evacuar a l'exterior després de passar per un sistema de filtració HEPA amb capacitat de retenció de partícules de 0,01 micres. S'ha de fer un manteniment adequat dels filtres i realitzar controls microbiològics d'aquestes emissions que en corroboren el funcionament correcte.  
- Pla de manteniment de la maquinària i vehicles, neteja diària de les instal·lacions.  
- L'activitat està inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, amb el codi 26630963, processos industrials amb combustió calderes de combustió, establit en el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la instal·lació.  
  
Cal assenyalar que les instal·lacions de tractament de residus estan catalogades, amb caràcter general (i llevat que estiguen específicament previstes en un altre apartat), com a grup B, codi 09 10 09 07 en aquest catàleg. La instal·lació ha de complir els requisits establits en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
S'inclou un estudi acústic que justifica que, en estat d'explotació, amb les disposicions constructives de la nau, no es transmetran a l'exterior o a confrontants nivells de soroll superiors als permesos per la normativa. A l'inici de l'activitat s'ha de realitzar una auditoria acústica que verifique les conclusions de l'estudi i s'ha de repetir cada cinc anys. Els equips han de disposar de sistemes d'aïllament propis (silentblocks) per a minimitzar la transmissió de les vibracions.  
L'ESIA no considera significativa l'emissió d'olors desagradables, perquè els residus sanitaris arribaran a la planta en contenidors tancats, en les mateixes condicions que en el centre de generació, i s'emmagatzemaran en cambres frigorífiques. Després de l'esterilització, el procés de descomposició es veurà frenat i els RSU s'emmagatzemaran en contenidors amb coberta. No obstant això, s'hauria de preveure la instal·lació d'un sistema de desodoració que allibere i repartisca per tota la instal·lació compostos actius inhibidors d'olors. L'absència de males olors s'ha de controlar en el pla de vigilància ambiental.  
  
Al sòl i a les aigües:  
Segons l'EIA, es distingeixen tres tipus d'efluents líquids provocats per l'activitat:  
- Aigües sanitàries, que abocaran a la xarxa de sanejament municipal, després de passar per una arqueta que permetrà la presa de mostres per a la realització de controls. La qualitat de l'abocament s'ajustarà a l'ordenança municipal d'abocaments del sector industrial.  
- Les aigües pluvials que abocaran directament a la xarxa de sanejament general. Les recollides al pati posterior connectaran amb la xarxa de sanejament interior.  
- Els líquids procedents dels residus ja esterilitzats, que es recolliran en arquetes estanques, disposades en la nau i el contingut s'emmagatzemaran en un depòsit perquè els reculla un gestor autoritzat.  
Per a previndre la contaminació de les aigües i del sòl, l'ESIA proposa:  
- S'ha de disposar d'una xarxa separativa on es recolliran els efluents líquids en un tanc situat al pati obert i que recollirà el líquid procedent del fons de l'autoclau (condensats residuals esterilitzat), del drenatge dels carros d'esterilització (condensats esterilitzats) i de les aigües procedents dels embornals de les zones de material sense tractar (zona bruta).  
- L'aigua procedent de l'obertura dels contenidors esterilitzats s'ha de canalitzar a un altre recipient de polièster reforçat situat dins de la planta.  
- Tota la solera de la zona industrial de la nau ha de ser de formigó, amb pendents cap a les zones amb embornals. Les zones brutes s'han d'impermeabilitzar amb una capa de resina epoxi per a evitar qualsevol filtració pel sòl en el cas de vessament accidental o en les tasques de neteja.  
- En la zona industrial de la nau s'han de col·locar embornals perquè, en cas de trencament de contenidors, els líquids queden recollits. Si el trencament es produeix en un contenidor de residus del grup III, s'ha de col·locar el líquid en un recipient buit i s'ha de sotmetre a esterilització juntament amb el material sòlid d'aquell contenidor. Si són residus del grup IV, s'han d'introduir en un contenidor buit i emmagatzemar-los fins al trasllat d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Aquests tancs són una mesura de seguretat per a evitar abocar a la xarxa de sanejament d'efluents que puguen contindre quantitats elevades de material orgànic. Els materials utilitzats per a la recollida d'efluents i l'emmagatzematge han de ser els adequats per a eliminar el risc de contaminació per trencament.  
Han de disposar d'arquetes estanques per a la recollida de residus líquids en cas de vessament per accident. Si el residu líquid no ha sigut tractat, depenent del grup al qual pertanga, s'ha d'introduir en un contenidor per al tractament o emmagatzematge (grup III o grup IV). Les arquetes que recullen els vessaments de residus líquids ja tractats han de ser igualment estanques i el líquid recollit en aquestes s'ha de recollir en un depòsit i expedir-lo a un gestor autoritzat. La recollida de vessaments xicotets i les operacions de neteja corresponents s'ha de dur a terme mitjançant draps, poals i baietes de pal així com els desinfectants corresponents. Cal assenyalar que els abocaments procedents d'operacions de manteniment, neteja de les instal·lacions, llavat de recipients o qualsevol altre equip o mitjà utilitzat en el procés industrial s'han de considerar com a residus generats per l'activitat i han de ser controlats, recollits i gestionats d'acord amb la seua naturalesa. No s'han d'abocar a la xarxa general de sanejament. A causa de les peculiaritats del projecte, la neteja de les instal·lacions, la maquinària i els equips que intervenen en la gestió dels residus ha de realitzar-se amb equips de neteja adequats que garantisquen una higiene i desinfecció correctes.  
  
Els efluents acumulats en el tanc del pati i en el recipient de polièster situat a l'interior de la nau, S'han d'entregar a un gestor autoritzat. S'ha de garantir l'estanquitat de tots dos.  
  
Generació de residus  
L'ESIA distingeix entre els residus gestionats en la planta i els residus generats per la mateixa activitat.  
Els primers corresponen als residus sanitaris dels grups II, III i IV que s'han de gestionar segons el que s'ha descrit en el procés industrial, mantenint els registres obligatoris i les obligacions com a gestor.  
L'emmagatzematge temporal dels residus generats en la planta s'ha de fer de manera que se n'evite la dispersió al medi ambient. L'emmagatzematge de residus perillosos s'ha de fer en recipients estancs etiquetats com cal, sobre solera impermeable i a l'interior de cubetes tancades com cal. Els residus generats per l'activitat de la planta (exclosos en tot cas, els derivats de la mateixa activitat de gestió de residus sanitaris), els han de gestionar els serveis municipals.  
  
  
Factors humans i econòmics  
L'ESIA considera que la implantació de l'activitat suposarà un impacte positiu en la societat. Millorarà la qualitat de vida de les persones que depenen directament o indirectament d'aquesta activitat quant a la generació d'ocupació, augment dels ingressos econòmics i contribuirà a solucionar la necessitat de la gestió d'aquest tipus de residus.  
  
Fauna, flora, paisatge i patrimoni  
L'ESIA no considera rellevants les interaccions sobre la flora, fauna i paisatge per realitzar-se l'activitat a l'interior d'una nau, en un polígon industrial ja consolidat. Indica que s'ha consultat el catàleg de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana i en l'àmbit de l'activitat no es localitzen elements d'interés cultural i, per tant, no existeix incidència sobre el patrimoni històric.  
  
No obstant això, per estar inclosa en l'àmbit del PORN de l'Albufera es va consultar el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, l'informe del qual s'inclou en la formulació d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Vulnerabilitat enfront de riscos  
El projecte se situa en un polígon industrial, dins d'una nau ja construïda. Tal com s'ha indicat, el projecte se situa en un entorn afectat per perillositat d'inundació. Després d'analitzat per l'òrgan competent en la matèria, s'han establit les condicions en les quals aquest es considera compatible amb les determinacions del PATRICOVA.  
  
  
Programa de vigilància ambiental  
L'ESIA inclou un programa de vigilància ambiental a fi de realitzar el seguiment de les afeccions sobre el medi ambient identificades, detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a previndre-les i corregir-les així com garantir el control de l'eficàcia de les mesures protectores i correctores proposades en l'EIA. Per a això, s'estableixen una sèrie de revisions i controls periòdics de les emissions a atmosfèriques, sorolls, controls en el manteniment de la instal·lació, maquinària i equips, control dels efluents líquids i l'emmagatzematge daquest i obligacions com a gestor de residus. L'ESIA adjunta una taula resum dels controls proposats.  
Cal assenyalar que el control del funcionament correcte del sistema de tractament dels residus sanitaris (sistema de control en continu de la temperatura de les cambres frigorífiques i alarma; test de control de l'eficàcia del cicle d'esterilització de l'autoclau i vigilància del creixement de microorganismes de control) i el control i seguiment de l'origen i la destinació dels residus, segons el que disposa l'autorització en matèria de gestió de residus, constitueixen així mateix mesures de vigilància ambiental.  
Aquest programa de vigilància ambiental s'ha d'ampliar incloent-hi revisions i controls periòdics que garantisquen l'estanquitat de tots els elements i les estructures de contenció de les aigües residuals. També s'ha de garantir l'absència de males olors generades per l'activitat. Les accions incloses en aquest programa han de documentar-se, per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'instal·lació de gestió de residus sanitaris constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, per estar inclòs en els annexos de la normativa autonòmica (valorització de residus perillosos mitjançant tractament fisicoquímic; epígraf 6.d.1 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en la redacció donada pel Decret 32/2006, de 10 de març), d'acord amb el que s'estableix en l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària previst en la secció 1a, capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre i en la resta de disposicions que aplicables.  
  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de novembre de 2020, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
I per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, l'activitat de «planta de tractament i emmagatzematge de residus sanitaris» situada en la parcel·la 13 del polígon industrial El Llano, Buñol (València), el titular del qual és Inizia Networks, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat, així com els condicionants establits a continuació:  
  
1. Els residus admesos en la planta seran els que s'indiquen en la part expositiva d'aquesta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la inclusió d'aquest no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no corresponga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. S'han d'obtindre de l'òrgan competent en matèria de residus les autoritzacions corresponents i la inscripció en el Registre General de Gestors Autoritzats de residus de la Comunitat Valenciana per al desenvolupament de l'activitat, i adaptar-la a les condicions que l'òrgan esmentat establisca.  
3. D'acord amb el que es disposa en l'informe emés per l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat, els residus perillosos i els contaminants han de situar-se a un cota més elevada que la d'inundabilitat exterior. S'ha de complir el que s'estableix en l'article 26 de la normativa del PATRICOVA quant a disposar d'un pla d'emergència específic coordinat amb el pla municipal i comptar amb una assegurança que atenga els possibles danys d'inundabilitat.  
4. La neteja de les instal·lacions, maquinària i equips que intervenen en la gestió dels residus s'ha de realitzar amb equips de neteja que garantisquen una higiene i desinfecció adequades de les instal·lacions i la gestió adequada de l'efluent produït.  
5. S'ha d'ampliar el programa de vigilància ambiental amb la inclusió de revisions i controls que garantisquen l'estanquitat de tots els elements i les estructures de contenció de les aigües residuals. També s'ha de garantir l'absència de males olors generades per l'activitat. Les accions incloses en aquest programa han de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i comprovar-ne l'eficàcia. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
6. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'avaluació ambiental.  
  
7. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte, d'acord amb l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Tercer  
La vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, abans esmentada.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013.  
  
València, 5 de febrer de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 17 de juny de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.