Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9223, del 25-11-2021 (2021/11931)

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental. La Vall d'Uixó. Expedient: 074/19-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9223

Data del DOGV
:   25-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11412


Data del document
:   26-04-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Vall d'Uixó, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental. La Vall d'Uixó. Expedient: 074/19-AIA. [2021/11138]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 074/19-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreix de 150.000 places de broilers  
  
Promotor: Pla del Pinar, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (expedient 083/18/IPPC)  
Localització: parcel·les 533 i 535 del polígon 6, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del present projecte és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada (AAI) corresponent a una explotació avícola d'engreix de broilers de 150.000 places, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Característiques principals del projecte d'acord amb la documentació aportada  
2.1. Emplaçament  
L'activitat se situarà en les parcel·les 533 i 535, del polígon 6, del terme municipal de la Vall d'Uixó, a 4,2 km al sud-est del municipi. La superfície total d'aquestes parcel·les és de 55.105 m², segons el cadastre. Es construiran 4 naus de planta rectangular, dotades cada una amb un magatzem tècnic, així com un edifici annex per a vestidor i lavabo i instal·lacions auxiliars, i la superfície total construïda serà de 8.743,94 m². Per tant, el coeficient d'ocupació és del 15,87 %.  
2.2. Accessos  
A l'explotació s'accedeix des de l'eixida 287 de l'A7, prenent la carretera autonòmica CV-230 en direcció a Xilxes, i a 1 km de distància aproximadament es pren el camí asfaltat que apareix a la dreta. A uns 350 m, es torna a prendre el camí asfaltat que es bifurca a la dreta, denominat camí del Depòsit de Segarra. Seguint aquest camí, a uns 600 m, es troba l'entrada de la granja.  
2.3. Edificacions  
Es construiran quatre naus d'engreix de pollastres d'estructura portant metàl·lica de dos aiguavessos i una sola planta, de 130 metres de longitud i 16 metres d'amplària. Cada nau tindrà un magatzem tècnic d'aproximadament 4 metres de longitud i 4 metres d'amplària. Els tancaments es componen de mòduls prefabricats sàndwitx de placa metàl·lica amb 6 cm a l'interior de placa de poliestiré expandit, recolzats sobre plaques prefabricades de formigó buides, de 60 cm d'alçada. La coberta està feta amb placa de sàndwitx de 6 cm de grossària, amb una capa d'aïllant de 4 cm de grossària. Amb la compactació prèvia del terreny, el paviment està compost per una capa de bols silicis de 20 cm de grossària i una capa de formigó H 25 N/mm² de 10 cm, amb malla electrosoldada, rematat per una capa de formigó remolinat.  
L'edifici d'oficina / magatzem / vestidors del granger és un edifici d'una planta amb un aiguavés i està compost per tancaments portants de bloc de formigó i coberta lleugera de xapa ondulada amb revestiment interior.  
2.4. Instal·lacions  
- Femer: encara que, després de cada cicle d'engreix, el fem el carregarà directament des de l'interior de les naus una empresa de retirada autoritzada, es construirà un femer de 180 m² per a usar-lo en cas d'emergència o retard en la retirada per part del gestor. El femer a manera de cobert amb tres parets i coberta disposarà d'una solera de formigó impermeable amb un xicotet pendent que permetrà dirigir els possibles lixiviats del fem cap a un canaló de recollida que, al seu torn, canalitzarà els lixiviats cap a un depòsit d'acumulació estanc i impermeable subterrani, el contingut del qual s'incorporà de nou al muntó fins que el gestor autoritzat el retire. Aquest depòsit, de 8 m³ de capacitat, es construirà in situ, amb solera de formigó armat i parets de bloc de formigó reforçat amb entramat de varetes corrugades, impermeabilitzat amb enlluït de morter de ciment i capa de pintura impermeabilitzant. Disposarà del certificat corresponent d'estanquitat i impermeabilitat emés per un tècnic competent i segons les condicions exigides (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, EPSAR, FACSA).  
  
- Subministrament d'energia elèctrica: l'energia subministrada procedirà d'un centre de transformació de 50 kVA compacte sota pal. Així mateix, es disposarà d'un grup electrogen d'emergència.  
- Subministrament d'aigua: no hi ha xarxa de subministrament d'aigua potable municipal. Segons recull el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada, el proveïment principal de l'aigua provindria de dues xarxes de comunitats de regants de les quals la finca posseeix les accions corresponents, i s'emmagatzemaria l'aigua en un depòsit intermedi de 15.000 litres per a garantir el subministrament instantani. No obstant això, segons consta en l'expedient d'autorització ambiental integrada, el promotor ha sol·licitat la concessió d'aigües subterrànies d'escassa importància, d'un pou situat a la parcel·la 533 de l'explotació. Per tant, i d'acord amb l'informe emés per Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 19 d'octubre de 2020, el subministrament de l'aigua provindrà d'una concessió d'aigües subterrànies la referència de la qual és 2019C-CP-00915, per a un volum de 12.272,5 m³/any i ús ramader.  
  
- Emmagatzematge de pinso: cada una de les naus disposarà de 2 sitges adjacents de xapa llisa i ondulada d'acer tractat de 16 t cada una.  
  
- Calefacció: per a les naus s'emprarà un sistema de calefacció per convecció amb generadors de calor. El combustible emprat serà gas propà, que s'emmagatzemarà en el depòsit de 19 m³ de la companyia CEPSA i que s'ubicarà prop d'una de les entrades al recinte.  
- Ventilació: disposarà d'un sistema de ventilació forçada, amb ventiladors per a flux longitudinal combinat amb obertura automatitzada de finestres.  
- Refrigeració: sistema de refredament cooling mitjançant intercanviador aire-aigua en sistema tancat.  
- Tancament perimetral: tota la parcel·la estarà voltada mitjançant una tanca metàl·lica de 2 metres d'alçada. Així mateix, es disposarà d'arbres fruiters en bona part de les fites de l'explotació amb la finalitat d'integrar visualment l'actuació.  
- Sala del veterinari: per a les labors del veterinari es disposa d'un magatzem tècnic situat en l'extrem sud de cada nau, en el qual se situaran els contenidors per a abocar els residus d'índole veterinària.  
  
- Altres: s'instal·larà tela de gabial en totes les finestres exteriors i en cada una de les portes d'accés a les naus es disposarà d'estoretes desinfectants o bé s'instal·laran guals de desinfecció.  
2.5. Maquinària  
- 1 sistema de bombament i tractament per dosificació de clor de l'aigua automatitzat.  
- 2 sitges de xapa llisa/ondulada d'acer tractat de 16 t cada una, per nau d'emmagatzematge de pinso, amb espiral transportadora de distribució d'1,1 kW de potència.  
- 4 línies de menjadores de tremuja circular per zona d'engreix, amb una potència unitària d'1,48 kW.  
- 1 sistema de calefacció per gas amb control de temperatura i humitat automatitzat, compost de 4 calefactors d'aire per zona d'engreix.  
- 1 sistema de refredament cooling un mitjançant intercanviador aire-aigua en un sistema tancat per zona d'engreixament.  
- 1 sistema de ventilació forçada compost per 12 ventiladors EX50 de 0,75 kW/u. o similar de 38.500 m³/h, 2 ventiladors EX36 de 0,55 kW/u. o similar de 21.600 m³/h i 2 ventiladors EU56 de 0,63 kW/u. o similar de 10.000 m³/h per a flux longitudinal o túnel combinat amb l'obertura de finestres totalment automatitzat, per zona d'engreix.  
  
- 1 grup electrogen per a subministrament d'emergència.  
- 1 tractor.  
- 1 remolc.  
2.6. Procés productiu  
El procés productiu consisteix en l'entrada de pollastres amb pocs dies de vida (menys d'una setmana; els pollastres són aportats per una empresa integradora procedents de les seues granges de multiplicació), i mitjançant l'aportació d'aigua i pinsos adequats a les necessitats dels animals s'aconsegueix que en un període màxim de set setmanes els animals arriben al pes desitjable de 2-2,5 kg, per a efectuar-ne la venda.  
  
Una vegada fet el buidatge de la nau, es netejarà i es desinfectarà, i es prepararà el llit o jaç per al cicle següent (es tracta d'aconseguir una mitjana de 5,5 cicles/any).  
Els pollastres es manejaran per lots. El subministrament del pinso s'efectuarà automàticament en xicotetes tremuges distribuïdes per tota la nau i el sistema de beguda serà d'abeuradors de tipus tetina distribuïdes en línies longitudinals per tota la nau.  
La criança s'efectua sobre jaç de corfa d'arròs, que es mantindrà en tot moment amb la humitat idònia. L'excés d'humitat en el jaç es combatrà mitjançant una major renovació i caldejament de l'aire amb els equips de calefacció i ventilació de la nau.  
Les operacions diàries que efectuarà el granger es redueixen al control i la vigilància dels equips (menjadores, abeuradors, calefacció, ventilació), la regulació de la ventilació i les condicions ambientals, el creixement i salut dels animals, així com la retirada i l'eliminació de les baixes que es produïsquen.  
2.7. Neteja de les instal·lacions  
Consisteix en el mètode «tot dins-tot fora». El sistema de neteja s'inicia amb la raspallada, el raspament i l'agranada de les instal·lacions abans de netejar-les amb aigua a pressió. Les aigües residuals que es produeixen són mínimes, ja que s'utilitza un volum d'aigua relativament baix, que es queda en les instal·lacions fins que acaba evaporant-se, i la resta és absorbit per una màquina agranadora/aspiradora. Posteriorment, es tracten les superfícies amb desinfectant, tot a càrrec de l'empresa integradora.  
2.8. Gestió del fem  
S'estima una producció de gallinassa de 2.025.000 kg anuals. La gallinassa serà retirada després de cada cicle productiu per un gestor extern autoritzat. S'aporta una còpia del certificat de retirada i transport del fem per part d'empresa autoritzada per al transport i inscrita en el registre d'establiments SANDACH, així com una còpia del document d'acceptació de residus per part d'un gestor autoritzat inscrit en el registre d'establiments SANDACH.  
Addicionalment es disposa d'un femer amb sistema de recollida impermeable de lixiviats, per a usar-lo en cas d'emergència o retard en la retirada per part del gestor autoritzat.  
2.9. Gestió de cadàvers  
Els cadàvers d'animals de l'explotació seran emmagatzemats en contenidors estancs homologats perquè els retire el gestor autoritzat (s'aporta una còpia del certificat de la sol·licitud d'adhesió del promotor a l'Associació d'Usuaris de Casetes per a la retirada dels animals morts de la seua futura explotació).  
2.10. Gestió de residus  
Els residus sanitaris seran retirats per un gestor autoritzat. S'aporta una còpia del contracte de recollida i transport de residus sanitaris signat amb una empresa gestora autoritzada. Els residus assimilables a urbans es depositaran en contenidors municipals, i per a això es contractarà aquest servei amb l'Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
2.11. Gestió d'aigües residuals  
Les úniques aigües residuals procedeixen dels vestidors i, per tant, es consideren aigües residuals sanitàries. La xarxa de sanejament està composta per canonades de PVC enterrades que aboquen a un depòsit subterrani de 42 m³, construït in situ de solera de formigó armat i parets de bloc de formigó reforçat amb entramat de varetes corrugades, impermeabilitzat amb un enlluït de morter de ciment i una capa de pintura impermeabilitzant que disposarà del certificat corresponent d'estanquitat i impermeabilitat emés per un tècnic competent i segons les condicions exigides (confederació hidrogràfica del Xúquer, EPSAR, FACSA).  
  
Periòdicament un gestor autoritzat retirarà els residus generats. S'aporta una còpia del certificat de retirada de les aigües de neteja per una empresa autoritzada de transport de residus no perillosos fins a la planta de tractament autoritzada. Així mateix, s'aporta la resolució d'autorització de l'EPSAR per a la descàrrega directa de les aigües residuals de l'explotació en les depuradores públiques de la Comunitat Valenciana.  
Quant a la gestió de les aigües pluvials, no requereix mesures correctores a priori, ja que en l'exterior de les naus tancades no es produirà l'emmagatzematge de cap tipus de residu, a excepció del femer, el qual estarà completament ensostrat i dotat amb un sistema de recollida i emmagatzematge subterrani de lixiviats. Per tant, l'abocament de les aigües pluvials s'efectuarà directament a la parcel·la, que mantenint les seues característiques naturals pròpies absorbirà l'aigua de pluja sense contaminació.  
  
Tramitació administrativa  
El 4 de juliol de 2019 es registra en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental (òrgan ambiental) una nota de règim intern remesa pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) mitjançant la qual se sol·licita el pronunciament sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació aportada relativa a l'expedient de sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una explotació avícola d'engreix de broilers, al terme municipal de la Vall d'Uixó, promoguda per Pla del Pinar, SL (nucli 2), segons estableix l'article 28 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana. La documentació que s'aporta és la següent:  
  
- Projecte bàsic per a autorització ambiental integrada, de data 7 de setembre de 2018.  
- Estudi d'impacte ambiental amb documents de síntesi, de data 7 de setembre de 2018.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Annex complementari al projecte bàsic: MTD aplicades.  
- Sol·licitud d'ampliació d'aigua de pou per a ús ramader.  
- Contracte de gestor autoritzat de cadàvers, de residus sanitaris, transportista i receptor de la gallinassa.  
- Informe vinculant favorable als efectes patrimonials.  
El 8 de novembre de 2019 es remet un informe a l'òrgan substantiu que indica una possible incompatibilitat del projecte amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà i en el qual se sol·licita el pronunciament del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
  
El 5 de desembre de 2019 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern, de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet l'Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits, signat pel director del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
El 19 de desembre de 2019 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet l'Informe complementari sobre la construcció de quatre naus per a una granja d'engreix de pollastres en el terme municipal de la Vall d'Uixó.  
  
El 27 d'abril de 2020 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet documentació complementària a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 28 de setembre de 2020 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu mitjançant la qual es remeten les al·legacions presentades durant la informació pública del projecte i la resposta donada per l'empresa promotora a aquestes.  
  
El data 12 de novembre de 2020 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet informació complementària a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 9 de març de 2021 la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, davant dels dubtes suscitats en l'aplicació dels criteris dels projectes d'explotacions ramaderes intensives en l'àmbit dels plans d'ordenació de recursos naturals per part de l'òrgan gestor, fa una consulta a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
  
El 18 de març de 2021 es registra en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe remés per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en resposta a la consulta efectuada.  
  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública de l'expedient de tramitació d'autorització ambiental integrada amb avaluació d'impacte ambiental i revisió de les millors tècniques disponibles (MTD), de l'explotació avícola, es va dur a terme mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8834, de data 15 de juny de 2020, i es va atorgar un termini de 30 dies hàbils per a presentar al·legacions.  
  
Segons un ofici de l'òrgan substantiu, durant la informació pública del projecte es van presentar al·legacions per part de l'Arquet-Ecologistes en Acció de la Vall d'Uixó, a les quals l'empresa ha donat resposta.  
Es resumeixen a continuació les al·legacions de caràcter ambiental presentades per l'Arquet-Ecologistes en Acció de la Vall d'Uixó, així com la resposta donada per l'empresa promotora:  
Expositiu núm. 1: l'associació exposa que l'activitat projectada es troba entre les categories d'activitats subjectes a obligada autorització ambiental integrada per resultar especialment contaminadora del medi ambient, en particular per dispersió de partícules a l'atmosfera. Per tant, considera que no és procedent autoritzar noves instal·lacions amb responsabilitat directa, calculada i quantificable de provocar emissions perjudicials per a l'entorn pròxim i l'atmosfera en general.  
  
Resposta de Pla del Pinar, SL: l'empresa indica l'existència d'un marc normatiu a aquest efecte, com és la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, que tipifica aquest tipus d'instal·lacions i regula la intervenció administrativa ambiental per a fer efectiu el desenvolupament sostenible i harmonitzar el desenvolupament econòmic i social d'aquesta activitat amb la protecció del medi ambient.  
Expositiu núm. 2: es pretén una producció pròxima als 850.000 pollastres per any en una única granja, organitzada en règim d'integració. Al pinso, subministrat per l'empresa integradora, únic aliment per a tota la vida per als animals, s'hi afigen, entre d'altres, hormones, substàncies anabolitzants, minerals i substàncies antibiòtiques, que poden acabar abocades al medi de diferents maneres, amb un perjudici seriós. Al seu torn, els residus en la carn poden generar alteracions en l'estat de salut dels qui la consumeixen.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: l'empresa promotora respon que serà l'empresa integradora de prestigi reconegut i inqüestionable en el mercat, Productos Florida, SA, i amb la qual s'ha subscrit un contracte de serveis sobre ajuda a la criança de broilers, la que garantirà el subministrament únic i en exclusivitat dels pinsos necessaris per a l'alimentació de les aus, juntament amb l'etiqueta corresponent segons la normativa vigent, i tot això amb el compliment estricte de la normativa sanitària en vigor i amb l'aplicació de les millors tècniques disponibles quant a gestió nutricional dels animals. Així mateix, s'indica que a Espanya hi ha un programa nacional de vigilància que apliquen totes les comunitats autònomes per a comprovar que no se superen els límits de residus de medicaments. Pel fet de complir aquests límits màxims de residus (LMR), els aliments obtinguts d'animals tractats no suposen un risc per a la salut del consumidor. Respecte del fet que aquestes substàncies puguen acabar abocades al medi de diferent manera, l'empresa promotora respon que en el projecte bàsic s'han concretat mesures predictives, preventives i correctives per a tota mena d'abocament vinculat a l'explotació, seguint la normativa en vigor i l'aplicació de les millors tècniques disponibles (MTD) per al sector.  
  
Expositiu núm. 3: en el certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de la Vall d'Uixó l'abril de 2018, s'indica que «l'activitat sí que està catalogada com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera segons l'annex IV de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener».  
Resposta de Pla del Pinar, SL: en aquest certificat de compatibilitat urbanística, es permet l'activitat en les parcel·les 533 i 535 del polígon 6 del terme municipal de la Vall d'Uixó. En segon lloc, l'extracte constitueix una afirmació correcta i així constatada en el projecte bàsic per a autorització ambiental integrada de granja avícola de broilers, punt 3, descrita en profunditat en l'apartat 5 i un dels motius que ocasionen l'aplicació en el projecte i futures instal·lacions de les considerades millors tècniques disponibles (MTD).  
Al·legació núm. 1: segons l'associació, en l'àrea circumdant a la zona hi ha nombrosos habitatges habitats i negocis que resultarien greument afectats per l'explotació. La instal·lació d'un depòsit fix i aeri de GLP pot provocar molèsties en incendis.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: l'afirmació sobre els habitatges habitats i els negocis afectats és genèrica i no se'ls identifica en la imatge proporcionada. En qualsevol cas, l'explotació avícola està situada en sòl no urbanitzable comú (SNUC), i tota la zona circumdant és, així mateix, SNUC. Tant els habitatges com els negocis que se situaren en aquest sòl haurien de complir la normativa que regula el Parc Natural i disposar de l'autorització administrativa a aquest efecte. El sòl urbà més pròxim se situa a 2 km al nord de l'actuació. Tampoc hi ha als voltants cap sòl urbanitzable residencial programat.  
  
Respecte de la instal·lació de subministrament de gas, requereix un projecte específic d'autorització davant de l'organisme autonòmic competent, amb el certificat corresponent d'instal·lador autoritzat. Tots els elements, els components, els conductes, les claus, la configuració, el sistema de muntatge i funcionament estan supeditats al compliment inexorable del reglament de GLP per a depòsits fixos i la directiva europea quant a l'obligatorietat de marcatge CE en tots i cada un dels components emprats. Tant el marcatge CE com el reglament de GLP exigeixen unes mesures de seguretat estrictes, entre les quals s'inclouen les corresponents al compliment de la seguretat d'incendi, tant en el disseny (predictiu i preventiu) com en el funcionament (correctiu).  
  
Al·legació núm. 2: l'explotació produiria olors que afectarien els habitatges i els negocis pròxims amb un abast de 2.000 metres. Es considera que les mesures adoptades són insuficients i que es podrien complementar, segons el mateix projecte indica, amb més cauteles i mesures de mitigació.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: es detallen les MTD adoptades, i es consideren adequades al cas concret de l'explotació avícola. D'altra banda, respecte de la distància a la qual l'olor de la granja es percep, es fa referència a la Guia tècnica per a la gestió de les emissions odoríferes generades per les explotacions ramaderes intensives de la Generalitat Valenciana, que diu: «La concentració de l'olor disminueix logarítmicament amb la distància, de manera que a 400-500 m l'olor era quasi imperceptible», considerant com a límit de l'olor 1 OU/m³, molt inferior al considerat com a llindar de molèstia, que sol situar-se entre 5 - 10 OU/m³.  
Al·legació núm. 3: s'al·lega que no es donen les garanties necessàries per a la gestió del fem després de la retirada de l'explotació pel transportista i que l'emmagatzematge en el femer per temps indeterminat implica l'augment de riscos de filtracions i contaminació al subsol, més emissions de gasos contaminants i fonts d'olor. A més, s'indica que les instal·lacions previstes disten tan sols 580 m de la Llacuna del Fondo, un paratge municipal protegit molt vulnerable, únic aiguamoll de la Vall d'Uixó, habilitat per a les visites.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: el promotor exposa que garanteix el lliurament del fem a una empresa autoritzada per a transportar-lo i gestionar-lo, mitjançant els contractes aportats com a annexos en la sol·licitud d'autorització ambiental integrada. Respecte de l'existència d'un femer, indica que està prevista en la Llei 6/2003, de 4 març, de ramaderia, i constitueix una mesura de seguretat en si mateixa, ja que en el cas que hi haguera alguna emergència que obligara a la retirada immediata de la gallinassa de les naus d'engreix, es disposarà d'un espai on emmagatzemar-la fins a l'arribada del gestor extern autoritzat a retirar-la. El femer estarà executat amb totes les mesures de seguretat que en garantisquen la impermeabilitat i la recollida de possibles lixiviats, i quedaran explícitament descrites les característiques constructives i de seguretat de les instal·lacions projectades. Respecte de la zona d'aiguamoll, l'actuació es troba a aproximadament 600 metres al nord d'aquesta zona i compleix les exigències del Pla general d'ordenació urbana de la Vall d'Uixó; així mateix, es disposa dels informes favorables de l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Al·legació núm. 4: es fa referència a les emissions d'amoníac per part de l'explotació, i s'indica que la ramaderia industrial, especialment l'aviària, és la principal responsable d'aquestes emissions a Espanya i que l'amoníac, per la seua repercussió en la qualitat de l'aire, afecta tant el medi ambient com la salut dels animals i els treballadors. També es fa referència a l'incompliment del Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn, respecte de les condicions mínimes d'ubicació de 500 m entre instal·lacions, a causa de la proximitat de les noves instal·lacions a altres granges preexistents en la zona.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: el promotor exposa que segons l'últim informe d'inventari informatiu de març de 2020 d'Espanya per a la Comissió Europea sota la Directiva UE 2016/22163 (Edition 2020 (1990-2018) Informative Inventory Report) del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic del Govern d'Espanya, la contribució de la gestió de fem de pollastres d'engreix a les emissions d'amoníac seria bastant inferior a la que sembla desprendre's de l'al·legació, ja que representaria el 5 % de les emissions totals d'amoníac. Quant a la distància a altres granges, segons s'indica en l'Informe tècnic agropecuari de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, «la distància des de la ubicació indicada respecte de l'explotació pròxima de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa està d'acord amb la normativa de condicions d'ubicació establides en l'article 4, apartat c, del Reial decret 1084/2005, d'ordenació de l'avicultura de carn».  
Al·legació núm. 5: l'increment dels nivells de soroll en la zona també resultaria perjudicial per a les comunitats biològiques i els veïns i les activitats circumdants, i suposaria una deterioració considerable de la qualitat acústica de l'àrea en qüestió.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: els nivells d'emissió sonora d'aquesta mena d'explotació avícola, prenent com a referència un informe recent d'auditoria acústica d'una altra explotació de broilers del mateix terme municipal (número d'autorització ambiental integrada 690/AAI/CV), se situen per davall dels nivells màxims de sorolls transmesos a l'exterior segons la legislació vigent. Això mateix es desprén de mesuraments propis del grup de Sistemes i Tecnologies de la Producció Animal (STEPA) de la UPV, que confirmen que els nivells sonors de les explotacions avícoles se situen per davall dels valors límit que marca la legislació en relació amb el soroll ambiental. Els mesuraments es van efectuar en explotacions de pollastres d'engreix, i totes les explotacions són representatives de la realitat avícola valenciana. En una explotació de pollastres d'engreix, el soroll mesurat en tots els punts es trobava dins del rang de 53 a 60 dB.  
Al·legació núm. 6: s'aborda la qüestió de la proliferació d'insectes i d'insectes vectors causants de malalties a altres animals i també a humans.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: al llarg del projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de granja avícola de broilers, els annexos i la documentació complementària s'indiquen mesures conseqüents de l'aplicació directa de la normativa que garanteix el compliment de les màximes condicions higienicosanitàries en l'explotació. Durant el buit sanitari es netegen, es desinfecten i es desinsecten els locals de criança, el material mòbil i els magatzems adjacents a aquest, amb la retirada prèvia del jaç utilitzat en el ramat anterior, de l'interior i voltants dels locals de cria. Per a això se segueixen diversos programes d'actuació: programa de desinfecció, programa de desinsectació, programa de desratització, programa preventiu, programa antiparasitari i programa d'autocontrol. Tots es preveuen i es descriuen en la documentació complementària a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
  
Informes considerats i consultes efectuades per l'òrgan ambiental.  
  
En la documentació aportada per l'òrgan substantiu, consten els informes següents:  
- Informe tècnic de compatibilitat urbanística, de data 28 de maig de 2018, signat electrònicament pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
- Certificat de compatibilitat urbanística, de data 30 de maig de 2018, signat electrònicament pel secretari general de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
- Informe patrimonial, signat per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 24 de maig de 2019.  
- Informe de la veterinària inspectora pecuària de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en l'OCA la Plana Baixa de la Vall d'Uixó (Castelló), signat en data 11 d'octubre de 2019.  
- Informe tècnic agropecuari, segons la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, emés per la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, en data 9 de març de 2020.  
- Informe de l'oficina de planificació hidrològica de la CHX, de data 29 de setembre de 2020, sobre la concessió d'aigües subterrànies, al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló) amb destinació a ús ramader.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 19 d'octubre de 2020, respecte de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una explotació avícola d'engreix de broilers, al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló) promoguda per Pla del Pinar (nucli 2).  
  
- Informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de 5 d'octubre de 2020, sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació aportada a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria d'explotació avícola d'engreix de broilers, en el terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per Pla del Pinar, SL.  
Durant la revisió tècnica de l'expedient, es va constatar que la futura explotació ramadera s'anava a localitzar dins de l'àmbit d'aplicació del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, regulat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià. Segons estableix aquest Decret en l'article 32.3, «la superfície per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola, ramadera o forestal, que hauran de ser estrictament indispensables per al seu fi, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable, serà de 10.000 m², i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i els elements arquitectònics no podrà ser superior al dos per cent del total de la parcel·la». Per entendre que, segons el projecte presentat, el percentatge d'ocupació de les edificacions superava el límit permés pel Pla d'ordenació dels recursos naturals, es va sol·licitar a l'òrgan substantiu un informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, com a òrgan competent per a interpretar la norma reguladora del Pla d'ordenació dels recursos naturals. En resposta al requeriment, l'òrgan substantiu va aportar els informes següents:  
  
- Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits, signat pel director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en data 19 de novembre de 2019, favorable a l'actuació.  
- Informe complementari sobre la construcció de quatre naus per a una granja d'engreix de pollastres al terme municipal de la Vall d'Uixó, signat per la cap del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, amb el vistiplau del subdirector general de Medi Natural, en data 3 de desembre de 2019, favorable a l'actuació.  
Per considerar que el criteri adoptat en els dos informes diferia del criteri adoptat en un informe emés pel Servei d'Espais Naturals Protegits durant la tramitació d'un expedient d'avaluació d'impacte ambiental d'un projecte situat en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Irta, i a fi d'evitar pronunciaments divergents de l'òrgan ambiental que pogueren generar la nul·litat de ple dret de l'acte dictat, es va sol·licitar un informe que determinara el criteri de general aplicació a projectes d'explotacions ramaderes intensives en l'àmbit dels plans d'ordenació de recursos naturals, o bé que determinara expressament i detalladament els possibles elements o circumstàncies que justificaren la divergència de criteri.  
  
Com a resposta a la consulta, la Direcció General de Medi Natural i avaluació ambiental va emetre l'informe de caràcter favorable titulat Informe sobre la consulta del criteri d'aplicació del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, de data 18 de març de 2021.  
Afeccions legals  
L'activitat se situarà en les parcel·les 533 i 535 del polígon 6 del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló). S'aporta un certificat municipal de compatibilitat urbanística, emés amb data 30 de maig de 2018, segons el qual, de conformitat amb el corresponent informe urbanístic expedit pels serveis tècnics municipals, es dedueix la compatibilitat urbanística de l'activitat projectada amb el planejament urbanístic.  
  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la distància al sòl urbà residencial més pròxim (el Carmadai) és de vora 2 km. No hi ha regulació respecte de la distància d'aquesta mena d'explotacions a nuclis de població. S'aporta un informe favorable, de data 9 de març de 2020, de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de conformitat amb l'article 201 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. D'acord amb aquest informe, la distància des de la ubicació indicada respecte de l'explotació més pròxima de la mateixa espècie és superior a 500 m, fet que està d'acord amb la normativa de condicions d'ubicació establides en l'article 4, apartat c, del Reial decret 1084/2005, d'ordenació de l'avicultura de carn. L'informe estableix una sèrie de condicionants que hauran de complir les instal·lacions sol·licitades amb la finalitat de garantir unes condicions sanitàries mínimes.  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afectarà vies pecuàries, ni espècies prioritàries o hàbitats d'interés comunitari.  
  
No obstant això, l'actuació sí que estaria inclosa en sòl qualificat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà com a àrea d'influència antròpica, dins de la zona d'amortiment d'impactes. D'acord amb l'informe tècnic de compatibilitat urbanística, de 28 de maig de 2018, emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, les explotacions ramaderes sí que es poden autoritzar en l'emplaçament indicat. En qualsevol cas, l'òrgan substantiu haurà de comprovar i garantir que es compleixen tots els requisits i les limitacions que estableix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, respecte de totes les edificacions i les instal·lacions que formen part de l'explotació.  
Segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, la parcel·la en la qual se situaran les edificacions (parcel·la 533) es troba a una distància inferior a 500 metres de sòl forestal. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, caldrà complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que s'executen en terreny forestal o pels voltants, en particular pel que fa a la utilització de ferramentes, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
  
D'acord amb la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), les parcel·les en les quals se situarà l'explotació no estarien afectades per risc d'inundació.  
El municipi de la Vall d'Uixó està designat com a zona vulnerable pel Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha elaborat contenint tota la informació en els termes desenvolupats en l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
S'han examinat 4 alternatives, incloent-hi l'alternativa 0, o de no actuació, i s'ha justificat la solució proposada sobre la base d'aspectes econòmics, socials i de caràcter ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental recull com a principals accions del projecte que poden alterar directament o indirectament les condicions del medi durant la fase d'execució de les obres, les següents: moviment de terres, excavació de rases i fonamentació, ús i manteniment de maquinària, generació de residus durant el procés constructiu i ocupació temporal del terreny per la caseta d'obra i per la zona d'emmagatzematge de materials. Durant la fase d'explotació, les principals accions que poden produir impactes ambientals seran: presència de les edificacions, presència i maneig dels animals, control interior dels allotjaments, neteja dels allotjaments i les instal·lacions, emmagatzematge i distribució del pinso i de l'aigua, gestió d'aigües residuals i pluvials, gestió de cadàvers i gestió de residus.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental també s'analitzen els recursos naturals afectats per l'explotació, que seran el sòl ocupat per les naus i les instal·lacions i l'aigua consumida. El principal consum d'aigua en l'explotació és el requerit per a satisfer les necessitats fisiològiques dels animals, que s'estima en 9.487 m³ anuals. El consum d'aigua per a netejar les naus s'estima en 87 m³ anuals, i l'aigua consumida pel granger en 66 m³ anuals. Per tant, el consum total d'aigua ascendeix a 9.640 m³ anuals. En principi, segons recull el projecte bàsic per a autorització ambiental integrada, el proveïment principal de l'aigua havia de procedir de dues xarxes de comunitats de regants de les quals la finca posseeix les accions corresponents. Sobre aquesta qüestió, cal indicar que l'aigua utilitzada en l'explotació ha d'estar emparada per una concessió que preveja l'ús ramader entre els seus usos, per la qual cosa no podria utilitzar-se l'aigua de reg. Segons consta en l'expedient d'autorització ambiental integrada, el promotor ha sol·licitat la concessió d'aigües subterrànies d'escassa importància, d'un pou situat en la parcel·la 533 de l'explotació, i del que s'extrau de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 19 d'octubre de 2020, finalment el subministrament de l'aigua provindrà d'una concessió d'aigües subterrànies amb la referència 2019C-CP-00314, per a un volum de 12.272,5 m³/any i ús ramader. En data 29 de setembre de 2020, l'Oficina de Planificació Hidrològica informa que l'aprofitament sol·licitat serà compatible amb el pla hidrològic de la demarcació. Prèviament a la concessió de l'autorització ambiental integrada, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu la resolució de l'organisme de conca per la qual s'atorgue la concessió d'aigües subterrànies per a l'ús ramader i el volum sol·licitats.  
  
Quant al sòl ocupat, la superfície total construïda serà de 8.743,94 m², fet que suposa un coeficient d'ocupació de la parcel·la del 15,87 %. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el terreny sobre el qual se situaran les edificacions està destinat a la producció agrícola de regadiu (tarongers), i actualment el cultiu està abandonat. Segons el visor de la Generalitat, actualment la parcel·la manca de vegetació, per la qual cosa s'hauria arrancat totalment la plantació.  
  
L'estudi d'impacte ambiental dedica un apartat a la descripció dels tipus, les quantitats i la composició dels residus, els abocaments, les emissions i altres elements derivats de l'actuació. En aquest apartat, s'identifiquen com a principals emissions atmosfèriques contaminants els gasos produïts pel metabolisme animal i per la degradació del fem (amoníac, òxid nitrós, metà i diòxid de carboni), i s'indica que, per a reduir aquestes emissions, caldrà aplicar les millors tècniques disponibles que es descriuen en el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada, quant a gestió nutricional (BREF-MTD 3 i 4), emmagatzematge de fem (BREF-MTD 14), estimació i control d'emissions (BREF-MTD 23 I 25) i reducció d'emissions d'amoníac (BREF-MTD 32), segons la classificació de la Decisió d'execució (UE) 2017/302 de la Comissió, de 15 de febrer de 2017, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les millores tècniques disponibles (MTD) en el marc de la Directiva 2010/75/UE del Parlament Europeu i del Consell respecte de la cria intensiva d'aus de corral o de porcs. Quant a les olors produïdes, el principal impacte seria l'impacte social, ja que els efectes mediambientals estan produïts per les substàncies que componen la mala olor i no tant per l'olor mateixa. En l'estudi d'impacte ambiental s'aplica la fórmula de Fechner per a calcular la intensitat d'olor i es conclou que la concentració d'amoníac i d'àcid sulfhídric, a 2 km de l'explotació, en la direcció del vent amb una velocitat de 50 km/h, estaria per davall dels llindars de reconeixement i molt per davall dels valors d'emissió admesos. A més, s'indica que, com que el valor mitjà de la velocitat del vent en la zona és de 13-19 km/h i que la direcció de vents dominants no coincideix amb la situació de la zona habitada, la percepció de l'olor serà inexistent en aquesta zona. Respecte de les emissions de pols, en les instal·lacions avícoles intensives les partícules procedeixen principalment del jaç dels animals i del pinso subministrat. Segons la documentació tècnica aportada, el pinso serà en grànul i/o engruna, les sitges d'emmagatzematge del pinso seran estanques i la seua distribució serà en circuit tancat, per la qual cosa s'estima una taxa de pols molt per davall dels valors permesos en la normativa vigent. Pel que fa al soroll, segons l'estudi d'impacte ambiental, la contaminació acústica en les explotacions avícoles té alguns focus potencials d'emissió d'escassa intensitat, com ara els animals estabulats, els motors i les bombes dels equips de subministrament i refrigeració, els generadors de calor, i altres de nivell sonor una mica superior, com el grup electrogen i els ventiladors. L'emissió de sorolls és un problema d'abast limitat que afecta els animals i els treballadors de l'explotació ramadera, i els complexos residencials situats als voltants de l'explotació poden percebre alguna molèstia puntual. Segons la documentació aportada, corroborada amb les dades oferides pel visor cartogràfic de la Generalitat, l'activitat està allunyada de qualsevol agrupació urbana una distància superior a 500 metres de fites i envoltada de camps de tarongers. La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, en la disposició addicional huitena, exclou les instal·lacions ramaderes de l'obligació d'efectuar un estudi acústic i una auditoria acústica. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que es complirà el que s'estableix en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. En particular, en el perímetre de la parcel·la es compliran els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, i s'efectuaran les auditories acústiques pertinents a fi de comprovar que no se superen aquests límits. Respecte de la gestió de les aigües residuals, les emissions i l'impacte al sòl i a l'aigua des dels allotjaments de les aus es consideren nuls, a conseqüència de les millors tècniques disponibles adoptades. Es garanteix mitjançant les característiques constructives de les naus i el manteniment de les soleres d'aquestes a base de formigó H-25 N/mm², que assegura la seua estanquitat i impermeabilitat. Les úniques aigües residuals existents en l'explotació seran les aigües sanitàries fecals procedents dels vestidors i els lavabos, que es recolliran i s'emmagatzemaran en un depòsit subterrani estanc i impermeable, des d'on periòdicament seran retirades per un gestor autoritzat.   
  
Un altre dels focus de possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies serà el femer. A pesar que aquest té una funció d'emergència, ja que la gallinassa es retira directament de l'interior de les naus d'engreix en cada buit sanitari, tindrà les dimensions i les característiques constructives correctes per a evitar possibles contaminacions. Per a minimitzar el risc de contaminació dels sòls i les aigües, una vegada finalitzades les obres i prèviament a la posada en marxa de l'activitat, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent en què es garantisca la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus d'allotjament dels animals, de la solera i el depòsit de recollida de lixiviats del femer i del depòsit de recollida i emmagatzematge de les aigües residuals sanitàries. A més, en el programa de vigilància ambiental s'haurà d'incloure la vigilància i el seguiment de tots aquests elements, de manera que quede garantida la seua impermeabilitat i estanquitat en tot moment.  
La protecció del sòl i les aigües subterrànies de la instal·lació de subministrament de gas propà queda garantida per les pròpies característiques del depòsit d'emmagatzematge, que està fabricat d'acord amb el reglament de GLP per a depòsits fixos i la directiva europea, i que proporciona un acabat exterior d'una gran eficàcia contra la corrosió. A més, complirà les distàncies de seguretat establides segons l'UNE 60389, i particularment les especificades per a albellons, desaigües i similars. Periòdicament es vigilarà el nivell d'ompliment del depòsit de gas propà per a comprovar si hi ha alguna fuita.  
  
Després d'elaborar un inventari ambiental i una descripció dels processos i les interaccions ecològiques o ambientals clau, en l'estudi d'impacte ambiental s'efectua la identificació, la quantificació i la valoració d'impactes. D'aquesta manera, s'identifiquen com a principals impactes de l'activitat:  
- Afectació a la qualitat atmosfèrica: els moviments de terra i el transport de materials pulverulents durant la fase de construcció generen una emissió de partícules sòlides sedimentables que repercuteix negativament sobre l'atmosfera. Així mateix, tant la maquinària de construcció com l'increment de trànsit rodat per la zona durant la fase de funcionament provoquen un augment en l'emissió de gasos, partícules en suspensió i sorolls. L'impacte sobre la qualitat atmosfèrica de l'entorn durant la fase de construcció es considera compatible, perquè no s'han identificat punts d'interés faunístic que puguen resultar afectats per l'execució de les obres, i es produeix la incidència únicament sobre els cultius confrontants. Per a minimitzar aquest impacte, s'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental la realització de regs periòdics durant la fase de construcció, així com el manteniment adequat de maquinària i vehicles de l'activitat. Així mateix, caldrà evitar apilaments de terra innecessaris i els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra s'hauran de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats, per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals s'hagen generat o, en defecte d'això, es lliuraran al gestor autoritzat.  
  
Durant la fase de funcionament, els principals impactes a l'atmosfera seran els produïts per les emissions de gasos procedents de l'allotjament dels animals i de l'eventual emmagatzematge del fem, així com els sorolls produïts pels mateixos animals i pel funcionament de les instal·lacions. Amb l'aplicació correcta de les millors tècniques disponibles s'assegura la reducció de les emissions de soroll i olor. No es necessitaran, en principi, mesures de protecció contra el soroll, ja que els nivells estimats per a les àrees afectades són inferiors als nivells autoritzats per la legislació vigent. Les olors emeses, segons es justifica en la documentació tècnica aportada, no suposaran un problema per a la població.  
En atenció a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup B d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, la construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat, la modificació substancial, el cessament o la clausura de les instal·lacions en les quals es desenvolupe l'activitat queden sotmesos al procediment d'autorització administrativa establit en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Afecció al sòl: l'ocupació del sòl per a la construcció de la granja comporta una disminució de la superfície agrícola de la parcel·la. Així mateix, el moviment de les màquines durant les obres podria provocar la deterioració de la capa superficial del sòl per compactació. A més, hi ha el risc de contaminació del sòl per vessaments accidentals d'olis i lubrificants derivats de la maquinària utilitzada en la construcció. Per a reduir aquest risc, s'evitarà en la mesura que siga possible dur a terme el manteniment de la maquinària mòbil sobre el terreny, i en el cas de la maquinària fixa es prendran les mesures preventives necessàries per a evitar que qualsevol vessament accidental s'infiltre en el sòl (ús de cubetes durant els canvis d'oli, ús de material absorbent en el cas d'un vessament accidental).  
Durant la fase d'explotació pot arribar a produir-se un impacte negatiu sobre el sòl en cas de no gestionar correctament els cadàvers, el fem, les aigües residuals i la resta de residus generats en la granja. L'aplicació de les millors tècniques disponibles assegurarà la gestió correcta d'aquests.  
- Afecció a les aigües: el sistema hidrològic superficial resultarà poc afectat, atés que en l'entorn més pròxim de l'àrea d'actuació no hi ha cursos d'aigua pròpiament dits. Els sòlids en suspensió originats pels treballs de construcció i arrossegats per les aigües d'escolament derivades de la precipitació suposaran un impacte poc significatiu i mínim. La presència de la mateixa granja i l'ocupació corresponent de sòl restarà superfície d'infiltració de les aigües d'escolament cap a capes inferiors del terreny. No obstant això, els efectes derivats de la impermeabilització del sòl són també poc significatius, a causa de la reduïda superfície afectada.  
Durant la fase de funcionament, es podria produir la contaminació de les aigües per arrossegament del fem als cursos d'aigua superficials o filtració de lixiviats al subsol, o també per una mala gestió dels residus i de les aigües sanitàries. Segons es recull en la documentació tècnica aportada, els residus generats s'emmagatzemaran convenientment fins a l'arribada del gestor autoritzat, que s'encarregarà del tractament i l'eliminació, sense produir-se cap vessament. Així mateix, la zona d'estada d'animals i el femer estaran impermeabilitzats, i les aigües residuals s'emmagatzemaran en un depòsit estanc i impermeable fins a la retirada per un gestor autoritzat. Per tot això, l'impacte previst es considera compatible. No obstant això, una vegada finalitzades les obres i amb caràcter previ a la concessió de l'autorització ambiental integrada, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat d'estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus, del depòsit de recollida d'aigües residuals i del femer signat per un tècnic competent, després d'haver efectuat la inspecció i les comprovacions oportunes.  
- Afecció a la fauna: en l'estudi d'impacte ambiental no es considera significativa l'afecció per a la fauna a conseqüència de la implantació de l'activitat. No obstant això, durant les fases de construcció i desmantellament, les obres es programaran de manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables. Pel que fa al tancat perimetral de l'explotació, aquest mancarà de filferro espinós. Durant la fase de funcionament, en cas que calga desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, es durà a terme amb mitjans mecànics.  
- Afecció a la vegetació: la vegetació eliminada durant la fase de construcció consisteix en mala herba, restes d'esquelets de tarongers i tarongers en procés d'abandó. No hi ha cap espècie d'interés o protegida segons la legislació vigent.  
S'aplicaran regs periòdics durant la fase de construcció i s'evitaran els apilaments de terra innecessaris per a minimitzar l'afecció als cultius confrontants per la pols generada.  
- Paisatge. Impacte visual:  
L'explotació s'emmarca en un paisatge agrari, annex al paisatge urbà que constitueix el nucli de població i amb xicotetes zones forestals circumdants. L'estudi d'impacte ambiental considera que l'impacte sobre el paisatge podria arribar a ser compatible i poc significatiu, perquè es troba en zones antropitzades (camps de cultius i vials de comunicació). No obstant això, d'acord amb l'informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, de 28 de maig de 2018, prèviament a la sol·licitud de la llicència d'obra caldrà aportar el corresponent estudi d'integració paisatgística, segons els criteris de l'àrea de medi ambient. També segons aquest informe i sobre la base del que s'estableix en l'article 196 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, les edificacions situades en el sòl no urbanitzable hauran de ser concordes amb el caràcter aïllat i adequades a l'ús, l'explotació i l'aprofitament al qual es vinculen, i harmonitzar amb l'ambient rural i el seu entorn natural, d'acord amb les regles que el planejament aplicable determine per a integrar les noves construccions en les tipologies tradicionals de la zona o més adequades al seu caràcter.  
  
- Impacte sobre el patrimoni:  
Segons informen els serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, el sòl en el qual estaria emplaçada la nova activitat que es pretén instal·lar està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i no està inclòs en l'àmbit d'afecció de cap jaciment inclòs en l'inventari de jaciments arqueològics del pla general d'ordenació urbana vigent.  
  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 23 de maig de 2019, emet un informe favorable del projecte de granja avícola de broilers a la partida el Fondo, polígon 6, parcel·les 533-535, del terme municipal de la Vall d'Uixó, als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i indica que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
- L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental que preveu el control i el seguiment, entre altres aspectes, de la gestió correcta dels residus durant l'obra, incloent-hi l'emmagatzematge, el correcte emmagatzematge dels apilaments de materials procedents de les excavacions, dels regs que cal aplicar en les zones afectades per la pols, del compliment de la legislació vigent específica de cada activitat, dels vessaments accidentals de combustibles, etc. Durant la fase d'explotació, es preveu dur a terme, entre d'altres, les següents tasques de vigilància i seguiment ambiental: supervisió de la sanitat dels animals per part d'un veterinari; revisió periòdica dels depòsits subterranis d'acumulació per a verificar que no hi haja infiltracions; control de producció de gallinassa; registre dels consums d'aigua, energia i pinso; eliminació dels residus sòlids (papers, cartons, plàstics, etc.) mitjançant el trasllat setmanal als contenidors municipals, que seran recollits pels serveis municipals; buidatge del contingut del depòsit d'acumulació d'aigües residuals fecals de manera semestral per un gestor autoritzat, actualitzant la periodicitat en funció dels resultats obtinguts; buidatges periòdics del depòsit d'acumulació de lixiviats; controls i registres necessaris en relació amb la gestió de residus, gallinassa; consum i qualitat de l'aigua i emissions a l'aigua, el sòl i l'atmosfera. Es realitzarà un control quinquennal de sorolls, s'efectuarà una revisió de la impermeabilitat i la recollida de lixiviats del femer cada fi de criança, i es comprovarà del resultat que no hi ha fuites.  
En general, es considera un programa de vigilància ambiental adequat per a l'activitat que cal desenvolupar. No obstant això, el PVA s'haurà de completar amb els punts següents:  
a) Caldrà adoptar i vigilar de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial d'aplicació.  
b) Caldrà revisar periòdicament la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus, a més de la solera del femer, i reparar immediatament els possibles clevills o fissures que s'hi produïsquen.  
c) La granja haurà de disposar d'un llibre de registre en què caldrà anotar totes les retirades de fem efectuades pel gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data de la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
d) Caldrà emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
e) Caldrà presentar anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, els controls efectuats i qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits en els quals resulta preceptiu formular una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13.2.f del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreix de 150.000 places, que se situarà al polígon 6, parcel·les 533 i 535, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promogut per Pla del Pinar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants i les modificacions que s'estableixen a continuació:  
1. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, caldrà complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que s'executen en terreny forestal o pels voltants, en particular pel que fa a la utilització de ferramentes, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
  
2. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la superfície de les parcel·les adscrites a l'explotació haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en l'ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
3. A causa de la ubicació de l'explotació en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, l'òrgan substantiu haurà de comprovar i garantir que es complisquen tots els requisits i les limitacions que estableix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, respecte de totes les edificacions i les instal·lacions que formen part de l'explotació.  
4. Amb caràcter previ a la concessió de l'autorització ambiental integrada, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu la resolució de l'organisme de conca per la qual s'atorgue la concessió d'aigües subterrànies per a ús ramader i per al volum total sol·licitat necessari per a desenvolupar l'activitat.  
5. D'acord amb l'informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, de 28 de maig de 2018, prèviament a la sol·licitud de llicència d'obra caldrà aportar el corresponent estudi d'integració paisatgística, segons els criteris de l'àrea de medi ambient.  
6. Les edificacions situades en el sòl no urbanitzable hauran de ser concordes amb el caràcter aïllat i adequades a l'ús, l'explotació i l'aprofitament al qual es vinculen, i harmonitzar amb l'ambient rural i el seu entorn natural, d'acord amb les regles que el planejament aplicable determine per a integrar les noves construccions en les tipologies tradicionals de la zona o més adequades al seu caràcter.  
7. La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat, la modificació substancial, el cessament o la clausura de les instal·lacions en les quals es desenvolupe l'activitat objecte del projecte queden sotmesos al procediment d'autorització administrativa que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup B segons el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
8. Durant la fase de construcció de les naus:   
8.1. S'aplicaran regs periòdics i s'evitaran els apilaments de terra innecessaris per a minimitzar l'afecció als cultius confrontants per la pols generada.  
8.2. Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra s'hauran de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals s'hagen generat o, en defecte d'això, caldrà lliurar-los a un gestor autoritzat.  
8.3. Les obres s'hauran de programar de manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies faunístiques més vulnerables.  
8.4. El tancat perimetral de l'explotació mancarà de filferro espinós.  
  
8.5. En la mesura que siga possible s'evitarà fer el manteniment de la maquinària mòbil sobre el terreny, i en el cas de la maquinària fixa es prendran les mesures preventives necessàries per a evitar que qualsevol vessament accidental s'infiltre en el sòl (ús de cubetes durant els canvis d'oli, ús de material absorbent en el cas de vessament accidental).  
9. Durant la fase de funcionament, en cas de ser necessari desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, es farà amb mitjans mecànics.  
10. Una vegada finalitzades les obres i prèviament a la posada en marxa de l'activitat, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent en el qual es garantisca la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus d'allotjament dels animals, de la solera i el depòsit de recollida de lixiviats del femer i del depòsit de recollida i emmagatzematge de les aigües residuals sanitàries, després d'haver fet la inspecció i les comprovacions oportunes. A més, en el programa de vigilància ambiental s'haurà d'incloure la vigilància i el seguiment de tots aquests elements, de manera que en quede garantida la impermeabilitat i l'estanquitat en tot moment.  
11. El programa de vigilància ambiental proposat s'haurà de completar amb aquests punts:  
11.1. a) Caldrà adoptar i vigilar de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, i la resta de normativa sectorial d'aplicació.  
11.2. Caldrà revisar periòdicament la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus, a més de la solera del femer, i reparar immediatament els possibles clevills o fissures que s'hi produïsquen.  
11.3. La granja haurà de disposar d'un llibre de registre en què caldrà anotar totes les retirades de fem efectuades pel gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data de la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
11.4. Caldrà emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
Caldrà presentar anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls efectuats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que estimen pertinents en defensa dels seus drets.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
  
Quart  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
Cinqué  
Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies que preveu l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Sisé  
Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'una avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que aquesta preveu.  
  
València, 26 d'abril de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».