Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9543, del 28-02-2023 (2023/1899)

RESOLUCIÓ de 3 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació d'una central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena, en el terme municipal de Requena. Expedient: (2938115) 222/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9543

Data del DOGV
:   28-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1899


Data del document
:   03-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació d'una central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena, en el terme municipal de Requena. Expedient: (2938115) 222/2022/AIA. [2023/1899]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2938115) 222/2022/AIA.  
Títol: instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena.  
Promotor: Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/96.  
Localització: terme municipal de Requena.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica de 49,99 MWp en el terme municipal de Requena.  
La planta fotovoltaica es localitza al sud del terme municipal, pròxima a la pedania de Campo Arcís, que ocupa les parcel·les 442, 484, 630, 631, 632, 633, 634, 714, 715, 718 i 719 del polígon 68; i les parcel·les 14, 18, 16, 119, 120, 134, 135 i 136 del polígon 69. La infraestructura d'evacuació discorre per les parcel·les 19, 119, 120, 9001, 9002, 9003 i 9004 del polígon 69 i les parcel·les 278, 9006, 9007, 9008 i 9009 del polígon 70 del terme municipal.  
Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors d'strings per al posterior augment de tensió en els centres de transformació des de 0,66 kV fins a 30 kV. Els mòduls solars seran de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavats amb una separació d'uns 6 metres entre files de panells. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i augmentaran així el rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 145,93 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 90,02 ha. Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,5 MW/ha ocupada.  
La infraestructura d'evacuació serà una línia subterrània d'alta tensió de 30 kV. L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà de manera conjunta amb altres dos projectes que es troben en tramitació en parcel·les circumdants (PFV Requena 1 i PFV Requena 5). Els nous centres de transformació 30 kV de la planta es connectaran mitjançant 4 km de canalització subterrània fins a la subestació elèctrica Requena Col·lectora Nord 132/30 kV prevista en la planta fotovoltaica pròxima denominada PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86), des de la qual s'elevarà la tensió fins a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia elèctrica aèria fins a la subestació elèctrica Promotores Requena Renovables i connectar amb la subestació Requena (400 kV) propietat de Red Electríca de España. Així mateix, aquestes tres plantes compartiran aquesta línia aèria d'evacuació amb altres quatre plantes: PFV Requena 2, PFV Requena 3, PFV Requena 4 i PFV Requena 6, que es connecten a la subestació elèctrica Requena Col·lectora Sud prevista en la PFV Requena 2 (ATALFE/2020/89). Les plantes PFV Requena 4 i PFV Requena 6 van obtindre un informe de determinació d'afeccions ambiental favorable per la Resolució del 16.12.2022 del director general de qualitat ambiental.  
La planta comptarà amb huit accessos locals als quals s'accedirà des dels camins rurals existents que parteixen des d'aquesta carretera N-330 en direcció oest.  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant l'aclarida i el desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i el desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge dels camins i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar-ne l'impacte. Així mateix, s'instal·larà una tanca perimetral, una caseta de comunicació i monitoratge i centres de transformació de tipus prefabricat i un centre de seccionament.  
Durant la fase constructiva, els elements del projecte s'instal·laran respectant el relleu de les parcel·les. S'instal·laran contenidors prefabricats per usar-los durant la fase de construcció. L'aigua necessària serà proveïda mitjançant un camió cisterna i emmagatzemada en un estany o un depòsit habilitat per a tal fi. El proveïment d'aigua industrial per a la humectació de materials es realitzarà mitjançant camions cisterna. Es preveu emmagatzemar les aigües residuals generades en depòsits estancs. Es delimitaran zones d'emmagatzematge temporal de residus de construcció. No es preveu la instal·lació de depòsits de combustible per a la maquinària de treball.  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i en restaurarà el terreny, i s'evitarà tant com es puga el moviment de terres i es retirà qualsevol estructura, fonamentació o altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
En data 29.11.2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va traslladar a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATALFE/2020/86).  
- Pla de desmantellament.  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària: estudi arqueològic, estudi d'avifauna, memòria enfront del risc d'accidents greus, estudi d'avifauna, estudi de fauna i estudi d'inundabilitat.  
En data 16.12.2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un requeriment d'esmena de documentació per a l'esmena per l'òrgan substantiu de l'expedient. En particular es requereix l'informe vinculant en matèria de territori i paisatge segons l'article 25 del Decret llei 14/2020.  
En data 29.12.2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València aporta una nova documentació en resposta al requeriment d'esmena remés: informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Informe del Servei de Gestió Territorial i informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
b) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anuncis en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237, de data 17 de desembre de 2021, i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 244, del 21 de desembre de 2021.  
Durant el període d'exposició pública han presentat al·legacions la Societat Valenciana d'Ornitologia, l'associació Plataforma para el Estudio y Conservación de la Sierra de Chiva, associació Utiel-Requena Sostenible, departament de prehistòria, arqueologia i història antiga de la Universitat de València, Museu de Prehistòria de València, finca Sant Blas, SL, i particulars, que han sigut tingudes en compte pel promotor i contestades durant el període d'informació pública.  
  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular consulta i petició d'informes a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades següents.  
  
  
  
Organisme Data Informes resposta Sentit Informes  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències 18.06.2021 Favorable condicionat al compliment de la normativa vigent  
Direcció General de Prevenció d'Incendis 06.07.2021 Condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 28.07.2021 Condicionat al compliment de la legislació en matèria d'aigües  
Ajuntament de Requena (1) 28.02.2022  
(2) 14.03.2022 (1) Conformitat procedimental  
(2) Informe favorable compatibilitat  
Urbanística  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge (PATRICOVA) 07.03.2022 Favorable  
Direcció General de Cultura i Patrimoni 05.05.2022 Favorable  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1) 25.03.2022  
(2) 19.08.2022  
(3) 28.11.2022 (1) Desfavorable condicionat a esmena  
(2) Desfavorable condicionat a esmena  
(3) Favorable parcial  
Subdirecció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022 (1) Favorable condicionat  
(2) Favorable condicionat a mesures correctores  
  
  
  
- Amb data de 21.01.2022 l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la Regidoria d'Eficiència Energètica i Lluita Contra el Canvi Climàtic de l'Ajuntament de Requena, que per acord del ple, sol·licita: «Proposar a les Corts Valencianes que prenguen les mesures legislatives adequades perquè aquells ajuntaments que així ho desitgen, puguen limitar el total de la superfície del seu municipi destinada a producció d'energia fotovoltaica a un màxim de l'1 % incloent-hi, en aquest percentatge d'ocupació, els espais prioritzats en el Decret llei de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables». En l'informe de 28.02.2022 s'indica que l'ajuntament complirà el procediment legal segons la normativa vigent i s'indica que la moció de l'informe anterior és una declaració d'intencions.  
  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 18.06.2021 condicionat a la incorporació al projecte de la legislació de prevenció de riscos forestals i la realització d'estudis geotècnics de detall.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 14.03.2022, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C4 i desfavorable per al sòl SNU-PF.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 05.05.2022 als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 06.07.2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els seus voltants.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 07.03.2022 en què s'indica que la planta solar FV Requena no es troba afectada per risc d'inundació i altres afeccions territorials. Igualment, proposa la inclusió de les mesures següents:  
- Per al manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents es comptarà amb l'estratificació en forma de taules del terreny, entre la zona de plaques solars i les zones de pas, realitzades en sentit transversal al pendent que disminuïsquen l'escolament i augmenten la infiltració.  
- Es conservaran les zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que serveixen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració i disminueixen els escolaments.  
- El tancament perimetral de la parcel·la serà permeable al flux.  
- Es deixaran lliures d'ocupació per plaques solars els punts de desguàs de l'escolament superficial.  
- Informes favorables de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, de dates 16.05.2022 i 10.10.2022, condicionats a la inclusió de les mesures següents:  
- En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, es mantindrà una coberta vegetal sota les plaques, i es mantindran els bancals i murs de contenció. En fases prèvies s'instal·larà una capa de mulch.  
- En relació amb l'afecció a la fauna silvestre, s'instal·laran plaques de poliestiré en el clos cinegètic per a evitar la col·lisió d'ocells i es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les de cultius en una proporció d'almenys el 25 % de la superfície ocupada. Així mateix, es mantindrà una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
- Per la proximitat amb el parc natural de les Gorges del Cabriol s'aplicaran mesures d'integració paisatgística com ara, fer ús dels camins existents, descompactació dels sòls afectats pel pas de maquinària, es respectaran els peus de Quercus Ilex presents, no es formigonaran o asfaltaran camins, es mantindrà una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys per ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantinguda amb mitjans mecànics o manuals, s'integraran cromàticament les instal·lacions i fent-les paréixer a les construccions rurals de la zona, s'implantaran pantalles vegetals d'espècies autòctones.  
  
- Es realitzarà una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els seus nius o les seues ventrades, amb atenció especial a l'alosa, àguila real i àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes es realitzaran fora dels períodes de posta, nidificació o cria. No es faran treballs en horari nocturn.  
- Respecte de l'àguila real i àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment mitjançant emissors GPS durant els cincs primers anys de funcionament de la instal·lació.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 28.11.2022, favorable a la zona de la planta que dona al sud del Cerro de la Cabeza i desfavorable a la zona que dona al nord del Cerro de la Cabeza.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Ubicació  
En l'estudi d'impacte ambiental (EsIA) s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a la ubicació de la planta s'analitzen en el projecte les zones dins del terme municipal que resulten aptes per a la instal·lació de la planta en funció dels condicionats del Decret llei 14/2020, i es trien les parcel·les definides en el projecte pel compliment d'aquests i pels acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha previst com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
La planta solar fotovoltaica FV Requena es desenvolupa íntegrament sobre sòl classificat com no urbanitzable comú SNU-C4, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés un informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic.  
Es tracta d'una zona de paisatge rural de relleu ondulat, amb xicotetes llomes i pendents suaus en el qual les parcel·les estan ocupades per cultius majoritàriament de vinya, pasturatges i de cereal, envoltats de sòl forestal. També existeix arbratge i matoll mediterrani associat a les vores dels camins i parcel·les.  
L'alternativa seleccionada se situa dins de l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 28. Vinyes d'Utiel-Requena (Grup 11: Paisatges culturals de vinyes de l'interior). Per a la caracterització i valoració del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental aporta un estudi d'integració paisatgística per a l'elaboració de la qual s'ha tingut en compte l'estudi de paisatge del PGOU de Requena. A més, els promotors han realitzat un pla i un procés de participació per a conéixer les preferències de la població sobre el disseny de la planta.  
Les parcel·les per ocupar compleixen els criteris d'implantació establits en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge no es troben afectades per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
La línia de 30 kV subterrània no presenta afeccions mediambientals rellevants, més enllà de les derivades per l'execució, i la major part transcorre soterrada per camins de domini públic.  
Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i la línia d'evacuació d'aquest, no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. Les instal·lacions se situen en la zona d'amortiment d'impacte establida pel PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol. S'inclou com a annex a l'estudi d'impacte ambiental un estudi de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en el qual es conclou la compatibilitat.  
  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones de la tanca no se situen sobre terreny forestal ordinari ni sobre terreny forestal estratègic qualificat, encara que confrontant a la tanca proposada es localitza terreny forestal ordinari. La zona de la tanca confronta amb àrees de tallafocs (sense actuació) d'ordres 1 i 2 previstos en el pla de prevenció d'incendis de la demarcació.  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat a amenaces en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà en relació amb el risc d'incendi forestal i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, pla d'autoprotecció i pla de protecció contra incendis. L'estudi conclou que no s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
Una vegada analitzada la cartografia del PATRICOVA, s'observa que les zones de la tanca no es troben afectades per perillositat d'inundació. El traçat de la línia d'evacuació en alguns trams travessa terrenys afectats per perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic; discorre en subterrani majoritàriament sota camins existents, per la qual cosa no altera les condicions actuals d'aquests terrenys.  
La ubicació de la planta solar no és pròxima a corredors territorials fluvials, i se situa a més de 7 km del corredor fluvial més pròxim (riu Magre), ni per altres llits de barrancs i rambles. El llit més pròxim és la rambla de Las Cañadas, situada a més de 50 metres, i no disposa de mòduls solars en les proximitats.  
El sòl present en la zona és del tipus inceptisòls amb valor agrològic moderat. Els terrenys per ocupar presenten un ús majoritàriament agrícola amb un grau de naturalitat poc significatiu, ocupat per cultius de secà i vinyes, així com per xicotets afloraments i bosquets d'espècies forestals típics del mediterrani (carrasques, savines, ginebre, etc.).  
  
L'estudi d'impacte ambiental, tal com es recull en el banc de dades de la biodiversitat, indica la presència en l'àmbit de la instal·lació de les espècies prioritàries de mamífers: talp de cabrera (Microtus cabrerae) i ratpenat xicotet de ferradura (Rhinolophus hipposideros). Així mateix, els estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), abeller europeu (Pernis apivorus), àguila real (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus) i cotxa cua-roja real (Phoenicurus phoenicurus).  
  
També és significativa la presència d'ocells esteparis que nidifiquen en el sòl: cotoliu (Lullula arborea), titeta d'estiu (Anthus campestris), tallareta cuallarga (Sylvia undata), carraca europea (Coracias garrulus) i cogullada fosca (Galerida theklae).  
Una vegada consultades la carta arqueològica i l'Inventari general del patrimoni cultural, s'han identificat jaciments arqueològics en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m).  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
b) Impactes i mesures correctores  
Dins del perímetre tancat de la instal·lació, el projecte manté sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, en la majoria formacions aïllades de carrasques, i algunes taques de vegetació. No obstant això, es detecten dins del perímetre de la instal·lació zones de vegetació natural i ribassos sobre els quals el projecte preveu disposar seguidors solars. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental s'hauran de conservar aquestes taques de vegetació natural immerses en els terrenys agrícoles i els peus arboris, especialment els de Quercux Ilex que es detecten.  
  
Respecte a la proposta de compensació d'hàbitat que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a realitzar les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície tancada del projecte, i s'han consensuat aquestes ubicacions amb els propietaris i l'Administració competent.  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, i poden veure's afectades especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per això, aquestes tasques s'hauran de programar fora de fases del període reproductor de les espècies prioritàries presents en la zona.  
Durant la fase d'explotació, l'impacte sobre la fauna serà menor, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en les proximitats.  
Com a mesures compensatòries, l'estudi d'impacte ambiental assumeix el manteniment de vegetació natural i la instal·lació de tanques cinegètiques amb plaques anticol·lisió. S'instal·laran panells amb tractament superficial antireflector per a evitar un possible efecte de crida sobre els ocells. D'igual manera, la separació entre seguidors és elevada, al voltant de 6 m, la qual cosa permetrà el vol d'ocells passeriformes i deixarà la major part del perímetre tancat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars.  
Els informes de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental fan constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: alosa, àguila real i àguila cuabarrada. El projecte preveu que durant la fase d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona, almenys durant els primers dos o tres anys posteriors a la posada en funcionament. Així mateix, s'adopten mesures antielectrocució tant a l'interior com en l'exterior de la planta i es crearan vedrunes que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires.  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'estudi d'impacte ambiental, en què s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i en què es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 metres que prevu l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme i indica que gran part es troba en situació d'abandó. S'indica, a més, que compartint la línia d'evacuació i instal·lacions de transformació, s'obté un efecte menor sobre infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, i es compleix, a més, el que exigeix el Decret llei 14/2020 quant a l'aprofitament d'infraestructures existents.  
Una vegada analitzat el traçat de la línia d'evacuació, s'observa que en les proximitats de la casa de Las Cañadas discorre per terreny forestal fora del traçat de camins. Per a afectar en la menor mesura possible a aquests terrenys, el traçat haurà de cenyir-se al dels camins ja existents. Després que s'hagen tapat les rases, es restituirà tot el sòl que haja quedat afectat pel projecte, amb la restitució prèvia de la morfologia original, i es restaurarà la vegetació natural que haja pogut veure's afectada.  
  
Addicionalment, per la contigüitat amb sòl forestal, s'estableixen condicionants relatius a la fase d'execució i desmantellament quant a l'afecció sobre massa forestal, entre els quals destaca el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
Com a afecció principal durant la fase d'implantació es desbrossarà i s¡aclarirà la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica en aquesta fase se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà senyalitzada degudament i impermeabilitzada.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i d'acord amb les prescripcions dels informes de les subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental i Servei de Gestió Territorial, s'ha d'evitar la compactació del sòl i no s'han d'utilitzar herbicides, i s'ha d'eliminar únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. S'ha de fomentar el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Això, al seu torn, permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitza la zona per a alimentar-se i reduir el risc d'erosió del terreny.  
Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures correctores orientades a evitar al màxim els moviments de terra mitjançant el clavament dels seguidors directament sobre el terreny, sense realització d'esplanacions prèvies ni grans moviments de terra, i adaptar la instal·lació a la morfologia del terreny sense alterar-la. Per a evitar la compactació del sòl durant la fase de construcció, s'han d'abalisar els vials d'obra per a minimitzar la superfície de circulació de vehicles. D'igual manera després de finalitzar les obres de construcció s'han de restituir totes les àrees alterades que no siguen d'ocupació permanent (estesa de terra vegetal, descompactació de sòls, revegetacions, etc.).  
  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant l'execució i el funcionament. Durant les obres, s'adopten mesures preventives per a evitar abocaments accidentals com habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca perquè posteriorment les retire i gestione un gestor autoritzat. El projecte no descriu com es realitzarà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
  
Respecte de l'afecció sobre el patrimoni cultural, la memòria patrimonial presentada estableix com a mesures: abans de l'execució, la delimitació del jaciment Casas de la Cabeza mitjançant l'excavació manual amb metodologia arqueològica, la realització de sondejos i el seguiment arqueològic de la fase constructiva per tècnics especialitzats, especialment dels moviments de terres que es duguen a terme que tinguen una afectació sobre el subsol. L'informe de la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València indica que, a més, s'hauran de realitzar intervencions arqueològiques exhaustives.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a un gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte.  
  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta, classificada com a àrea a millorar per a la recàrrega d'aqüífers. Els mòduls solars presenten buits entre si de manera que no es generen vies preferents d'aigua i no descarreguen en el mateix punt del terreny, més encara si es té en compte el seguiment solar dels panells per instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració i facilitarà la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega es veurà afavorida per no utilitzar-se productes fitosanitaris. L'orografia de la zona, amb un pendent escàs, afavoreix la infiltració. La disposició de plaques i pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferent per a l'escolament que suposen modificació de les condicions actuals.  
En l'estudi d'integració paisatgística, s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació que ha donat com a resultat que per les característiques del terreny on se situa aquesta, només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que serveixen d'accés, i conclou que serà un impacte visual lleu-moderat. L'estudi ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures per adoptar, s'ha de plantar una pantalla vegetal en el límit amb l'autovia A-3 conformada per agrupacions disperses en forma de bosquets compostos per espècies vegetals autòctones presents en la zona d'actuació.  
  
A més, els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indiquen que els panells fotovoltaics situats al nord del Cerro de la Cabeza (en el pla de Campo Arcís), en la unitat paisatgística 5 (de valor alt), incompleixen els objectius de qualitat de la unitat de paisatge i del paisatge de rellevància regional, i, per tant, han de ser exclosos de l'àmbit del projecte.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la declaració d'impacte ambiental i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament.  
  
Després de la vida útil del projecte, es desmantellaran els panells i el cablejat elèctric, i es restauraran dels accessos i els factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això el projecte inclou l'estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics s'haurà de realitzar amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, determinen d'igual manera que resulta aplicable el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica, promogut per Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU, en el terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i els fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte FV Requena al sentit que determine l'avaluació ambiental de l'expedient d'autorització que preveu la línia d'evacuació comuna.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que figura en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. En concret s'eliminaran els panells fotovoltaics situats en el pla de Campo Arcís al nord del Cerro de la Cabeza (parcel·les 442, 484, 630, 631, 632, 633, 634, 714, 715, 718 i 719 del polígon 68; i parcel·les 14, 16, 134, 135 i 136 del polígon 69 del terme municipal de Requena). Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva, i seran verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, amb l'autorització prèvia de l'explotació.  
  
(5) Relatiu a la ubicació de la planta en la zona d'amortiment establit en el PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol i l'afecció a la biodiversitat, s'han de seguir les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
  
(6) Abans del començament de les obres, s'ha de comprovar la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que n'hi haja, s'han informar els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-les millor. Les actuacions més molestes s'ha de fer fora dels períodes de posta, nidificació o cria, especialment de les espècies alosa, àguila real, àguila cuabarrada. No s'han de fer treballs en horari nocturn.  
(7) S'han d'instal·lar ponedores per a rapinyaires en les parcel·les de les instal·lacions i els seus voltants, després de consultar-ho i amb el vistiplau de l'òrgan competent, respecte del nombre i la localització.  
(8) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, no s'han de disposar panells fotovoltaics sobre les taques de vegetació natural immerses en els terrenys agrícoles i ribassos existents. Així mateix, els peus arboris que es detecten, especialment els de Quercux Ilex, s'han de conservar. Així mateix, s'ha de crear i mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna, i s'han de mantindre les basses de reg existents.  
(9) Han de fer el seguiment arqueològic tècnics especialitzats de totes les obres, especialment, dels moviments de terres. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(10) S'ha de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugides d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i establir les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(11) Els sòls i altres materials naturals excavats durant les activitats de construcció, quan no s'hagen d'emprar en l'obra, els haurà de gestionar un gestor autoritzat.  
(12) A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola, es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent d'almenys el 25 % de la superfície de la planta.  
(13) Atesa la proximitat a terreny forestal, durant l'execució i explotació de la planta, s'ha de respectar el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena.  
(14) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament d'una empresa autoritzada o la concessió de l'organisme de conca.  
(15) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
(16) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(17) S'ha de dur a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona que s'estendrà més enllà dels cinc anys proposats i es prolongarà durant la vida útil de la planta, i s'ha d'avaluar l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Els resultats de l'evolució i el comportament d'aquest s'hauran d'enviar amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»