Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8494, del 26-02-2019 (2019/1337)

RESOLUCIÓ de 5 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 8/18-AIA Xàbia.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8494

Data del DOGV
:   26-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1337


Data del document
:   05-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Xàbia
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 8/18-AIA Xàbia. [2019/1337]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 8/18-AIA Xàbia.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 008/9531-EOQ.  
Títol: projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia.  
  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes.  
  
Localització: Xàbia (Alacant).  
  
El 9 de febrer de 2018, la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de «reparació del dic de recer del port de Xàbia», en el terme municipal de Xàbia (Alacant).  
Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental, el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
El dic de recer del port de Xàbia actualment es troba en situació de greu perill i és necessari actuar de forma immediata sobre la part final d'aquest. En la situació actual s'ha observat un empitjorament en el seu estat, amb desplaçament de peces i pèrdua de geometria de secció resistent, trencament de soleres de paviment de formigó per descens del marge d'escullera, que redueix la capacitat de defensa davant d'un futur temporal i, en general, davant de l'embat ordinari de l'onatge.  
  
A més, s'ha accentuat un procés local de sobrepressions sota la solera de la zona denominada Tangó que amenaça de col·lapsar, a causa de l'entrada de l'onatge a través de cavitats en el front d'aquesta zona. Si persisteix aquesta situació, es produirà la completa soscavació de la base de la solera de la zona de Tangó, que originarà una situació de perill per a les persones i les instal·lacions presents, ja que no existeix en aquest moment una continuïtat de la protecció d'escullera del dic fins a la seua part final enfront de la zona de Tangó.  
Les actuacions proposades en el projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia (Alacant), inclouen dos aspectes rellevants:  
  
- Creació d'un front de protecció en talús 3:1 a força d'escullera de 3,5 t disposada en mantell bicapa que protegisca de l'onatge el tram comprés entre el final de l'escullera del dic de llevant i el final del front ocupat per la terrassa Tangó.  
- Reconstrucció d'elements destruïts per l'onatge, com són la llosa mirador, mitjançant l'ús de formigons aptes per a ambient marí cimentats sobre bases de pedraplé consolidades.  
  
Antecedents i marc normatiu  
El 10 de març de 2017, el Servei d'Explotació de Ports, de la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes, remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al «projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia (Alacant)».  
L'emplaçament en el qual es duran a terme les obres està dins del parc natural del Montgó, en zona ZEPA Cap de Sant Antoni, LIC Montgó i reserva natural del Cap de Sant Antoni.  
Vistes les afeccions ambientals, el 19 d'abril, es fa consulta al Servei de Vida Silvestre. Després d'un acord entre aquest servei i el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, es trasllada la consulta a aquest últim. Es disposa de dos informes del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
El primer, de 17 de maig, indica que l'actuació es localitza a l'interior de la reserva natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni, concretament en la zona marina d'ús moderat. Les activitats en aquesta zona estan regulades pel Decret 19/2015, de 13 de febrer, del Consell, pel qual es regula la Reserva Marina d'Interés Pesquer del Cap de Sant Antoni, i pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó (PORN). L'article 98 del PORN preveu que les actuacions lligades a l'activitat portuària que afecten la reserva s'hauran de sotmetre a estimació d'impacte ambiental.  
  
  
El segon, de 24 de maig, després de mantindre una reunió amb els tècnics del Servei d'Explotació de Ports, permet dur a terme una sèrie d'actuacions en la zona emergida, sense afectar la zona marina, atés el seu caràcter prioritari, per a evitar riscos. Les obres que es poden començar a executar, prèviament a l'avaluació d'impacte ambiental del conjunt, són les assenyalades a continuació: retirada d'elements de senyalització, bol·lards d'accés a la zona d'actuació, demolició i retirada d'un muret de formigó en el mirador i condicionament del camí d'accés a la zona d'actuació, sempre que no afecten la Reserva Marina Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni.  
  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes està regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en aquests annexos, per ser una obra de reparació d'un dic existent.  
No obstant això, la LEA estableix en l'article 7.2, apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a vies públiques o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afectació a espais protegits xarxa natura 2000.  
6. Una afectació significativa al patrimoni cultural.  
Hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Vist l'informe emés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i vist l'entorn en el qual se situa l'actuació, es considera que el «projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia (Alacant)» havia de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada, sense perjudici que les següents actuacions: retirada d'elements de senyalització, bol·lards d'accés a la zona d'actuació, demolició i retirada d'un muret de formigó en el mirador i condicionament del camí d'accés a la zona d'actuació, puguen executar-se amb caràcter previ a aquest pronunciament ambiental, vist que aquestes no afecten la Reserva Marina Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni i vista la urgència d'aquestes, tenint en compte de l'estat en què es troba actualment el dic.  
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada està regulat en la secció 2a, del capítol II del títol II de la LEA, en els articles 45-48.  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat el Parc Natural del Montgó com a administració pública afectada, per la qual cosa el 16 de febrer de 2018, se li fa consulta d'acord amb l'article 46 de la LEA.  
  
Informe del Parc Natural del Montgó (rebut el 04.06.2018).  
«Informe referent a la sol·licitud del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental pel que fa al projecte de reparació del dic de l'abric del port de Xàbia inclòs al Parc Natural del Montgó i la Reserva Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni.  
[?] La zona d'actuació es localitza al port de Xàbia, dins del parc natural (àrea d'ús restringit) i de la reserva natural marina (ús moderat), segons la zonificació establerta en el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó (d'ara en avant, PORN), aprovat pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern Valencià, així com el que estableix el Decret 229/2007, de 23 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió (en avant, PRUG) del Montgó. [?].  
  
De la documentació i la informació presentada en el document ambiental del projecte constructiu, l'hàbitat que es veuria afectat és el 1120 (hàbitat prioritari), prats de Posidonia oceanica, caracteritzat de manera detallada com a «Posidonia oceanica sobre el conjunt de biocenosi fotòfiles en mode calm».  
Atenent la informació exposada per aquesta documentació, l'afectació sobre aquest serà mínima, més si cal amb la instal·lació d'una barrera flotant anticontaminació, sense cap altra mesura preventiva ni correctora.  
La reduïda magnitud de l'obra, la superfície d'aquesta i la proximitat a una zona ja alterada per l'abric actual, fa pensar que l'impacte, tal com és valorat en el document ambiental, tindrà un caràcter lleu (compatible) i, per tant, no suposa una alteració destacable per a aquest hàbitat.  
Conclusions  
En relació amb la documentació aportada, atesa la ubicació i la magnitud de l'obra, les característiques de la infraestructura, localitzada a l'abric del port de Xàbia, s'informa favorablement el projecte de «Reparació del dic d'abric del port de Xàbia» sol·licitat per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, localitzat a l'interior del Parc Natural del Montgó i de la Reserva Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni.  
Tot això sense perjuí de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi s'efectua tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte.  
S'hi han presentat quatre alternatives. La primera consistiria a no actuar en la zona (alternativa 0); la segona consistiria a no actuar en la zona marina però realitzar aquelles actuacions que han sigut permeses prèviament a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental (alternativa 1); la tercera (alternativa 2), dur a terme les obres projectades en aquest projecte, a saber: reparació de la solera i construcció de reforç d'escullera; la quarta (alternativa 3), consistent en demolició completa i reconstrucció de la solera i construcció de reforç d'escullera.  
  
S'ha efectuat una anàlisi comparativa entre les alternatives, valorant impactes ambientals, costos econòmics i efectivitat, i s'ha optat per l'alternativa 2.  
L'alternativa presentada comprén les fases següents:  
En primer lloc es durà a terme la demolició i retirada de la llosa de formigó del mirador, i s'instal·laran enfront de l'àmbit d'actuació que es descriu en els plànols, la barrera flotant anticontaminació. No obstant això, es considera necessari la instal·lació de la barrera flotant abans de qualsevol actuació.  
L'accés de la maquinària es farà sobre el paviment del port que desemboca a la cala Tangó.  
Després de la demolició i retirada de la llosa del mirador, serà necessari construir una plataforma de treball i accés en el costat mar per davant de tot l'àmbit d'actuació previst (uns 65 m de longitud), aprofitant part de l'escullera existent, que ha de ser espentada des de terra i completada amb escullera tipus filtre, i formar una plataforma d'uns 5 m d'ample la coronació de la qual depasse la cota +1,00 m sobre el NMMR, d'aquesta manera la màquina podrà anar construint la secció resistent projectada amb pedres d'escullera de 3,5 t formant un mantell bicapa amb talús 3:1, que enllace amb l'escullera del dic de llevant.  
Des de la coronació de la plataforma, i abans de construir la secció d'escullera resistent, es disposarà escullera de pes per cudol entre 0,2 i 0,5 t en les cavitats que hi ha al peu del parament vertical de la terrassa Tangó, per a completar a continuació la secció de capa filtre i seguidament construir la secció resistent en mantell bicapa amb peces de 3,5 t.  
  
L'escullera que s'utilitzarà ha de tindre una densitat >2,60 t/m³ i ser rugosa, compacta, i estar exempta d'esquerdes i fissures.  
Aquests treballs es duran a terme en retrocés de nord a sud, eixint per la zona on actualment està la llosa mirador, que és al seu torn el punt d'inici de la plataforma de treball.  
Una vegada aconseguida la coronació de la secció resistent, es reconstruirà la llosa de suport del mirador sobre una base de pedra graduada de major a menor (pedraplé - grava 80/100 € grava 40/60) per a servir de suport a la llosa, que serà reconstruïda amb formigó armat HA35/P/40-IIIc-Qb amb ciment SRMR, en una espessor de 35 cm, així com el muret de guarda. Per al mesurament de l'escullera s'ha establit una porositat de n=0,37 d'acord amb les recomanacions recollides en la Guía para el proyecto y la ejecución de muros de escollera en obras de carreteras del Ministeri de Foment (2006).  
Es procedirà a la restitució del muret i de la senyalística.  
  
Ubicació dels projectes  
El port de Xàbia fita amb el Parc Natural del Montgó, i es troba dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals i de la Reserva Marina del Cap de Sant Antoni. Cala Tangó o platja del Pope és una petita cala situada al costat del dic del port de Xàbia, sota els escarpats penya-segats del cap de Sant Antoni. Segons el visor de la Conselleria es tracta d'arenes fines ben calibrades.  
L'inventari ambiental del document ambiental descriu les biocenosis marines de l'àrea:  
- Biocenosis de cudols infralitorals: Es tracta d'una biocenosi representada en els voltants de l'escullera. Amb una amplària a penes de 10 metres, es caracteritza per l'absència d'un recobriment algal important, a causa de la freqüent fricció a què estan sotmesos els cudols per acció de l'onatge. La flora que s'instal·la en els cudols està limitada a espècies filamentoses, xicotetes i de cicle ràpid, així com per nombroses espècies de diatomees bentòniques. La fauna associada manté la mateixa pauta que la flora, en què predominen els elements oportunistes o d'altres que s'instal·len aprofitant els períodes de calma, per a després, durant els onatges i turbulències marines, buscar refugi en altres biocenosis, cas de la roca infralitoral o praderies submarines.  
  
- Biocenosi fotòfila de la roca infralitoral en mode calm: Es tracta d'una comunitat on predominen les feofícies, com ara Halopteris scoparia, Dilophus fasciola, Dictyota dichotoma, Cladostephus hirsutus, juntament amb moltes espècies d'afinitats tropicals, com Acetabularia acetabulum i Padina pavonica. L'amplitud vertical és bastant variable, principalment a causa de la transparència de l'aigua. En aquest tram del litoral, es localitza en els voltants de l'escullera de cala Tangó, on aconsegueix una amplària d'uns 30 metres, i cobreix tot el marge rocós. Aquesta comunitat segueix desenvolupant-se sota la praderia de Posidonia oceanica fins a aconseguir una amplària de més de 100 metres. La fauna compta amb gran nombre de representants, entre els quals destaquen: les esponges Hymeniacidon sanguinea, Ircinia fasciculata i Euspongia officinalis, les anemones Anemonia sulcata i Aiptasia mutabilis, el poliquet Spirographis spallanzani, els decàpodes Thoralus cranchii, Clibanarius erythropus, Calcinus tubularis, Galathea bolivari i Achaeus gracilis, els gasteròpodes Bittium reticulatum, Thais haemastoma i Cerithium vulgatum, els eriçons Arbacia lixula i Paracentrotus lividus. Igualment són típiques d'aquesta comunitat nombroses espècies de peixos, entre les quals destaquen Coris julis, Thalassoma pavo, Blennius zvonimiri, Blennius gattorugine.  
- Biocenosi de les praderies de Posidonia oceanica: Aquesta comunitat està formada per la fanerògama marina Posidonia oceanica. Presenta en associació una sèrie d'organismes lligats a les fulles de renovació anual i afinitats fotòfiles, i d'altra banda, organismes lligats als rizomes de caràcter esciòfil. Sobre les fulles s'instal·la, en primer lloc, un estrat format per algues incrustants entre les quals es poden esmentar Pneophyllum lejolisii, F. farinosa, Myrionema magnussi i Dermatolithon spp. Sobre aquestes s'assenta un estrat d'espècies erectes com ara Giraudia sphacelarioides, Castagnea spp., Dictyota linearis, Sphacelaria cirrosa, Stylonema alsidii i S. conur-cervi. Entre la fauna adherida a les fulles es poden destacar els hidrozous Sertularia perpusilla i Plumularia obliqua f. posidoniae, el briozou Electra posidoniae, el poliquet Spirorbis spp., i el tunicat Botrillus schlosseri. En l'àrea d'estudi aquesta praderia comença a desenvolupar-se a molt poca distància de la costa, primer sobre la biocenosi fotòfila en mode calm i posteriorment sobre substrat dur. Apareixen com a taques grans de praderia de Posidonia que alternen amb les biocenosis fotòfiles sobre fons rocós en els primers metres de profunditat i amb substrat dur i arenes grosses a més profunditat. Malgrat aparéixer de forma fragmentada, la praderia es troba en molt bon estat de conservació.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'única biocenosi que pot veure's directament influenciada és la praderia de Posidonia. La resta de biocenosis decisives per a la inclusió d'aquesta zona en la Xarxa Natura 2000 no estan presents en la zona d'actuació. Per això, cal prendre precaucions perquè la influència de l'activitat no altere aquesta biocenosi d'alt valor ecològic.  
Característiques del potencial impacte  
Es descriuen a continuació els principals impactes que poden produir-se i que es descriuen en el document ambiental.  
Durant la fase de construcció la massa d'aigua es veurà afectada per l'augment de les partícules en suspensió a causa de les obres de construcció de l'escullera, si bé la instal·lació de la barrera anticontaminació -que forma part del projecte- servirà com a mesura preventiva perquè aquest impacte quede localitzat i no siga significatiu fora de la zona d'actuació. Durant la fase de funcionament no es produiran efectes sobre la massa d'aigua. No obstant això, no es disposa de les característiques tècniques (material, dimensions, forma de col·locació, forma de recollida) de la barrera anticontaminació, ni de la seua ubicació durant l'execució de les obres de reparació del dic. Prèviament a l'autorització definitiva del projecte, l'òrgan substantiu haurà de disposar d'un annex tècnic en el qual es definisca el contingut especificat.  
Durant la fase de construcció les biocenosis marines es veuran afectades negativament com a conseqüència de les accions necessàries per a la creació de l'escullera. La instal·lació de la barrera anticontaminació repercutirà positivament sobre aquest factor. Durant la fase de funcionament no es preveuen impactes sobre les biocenosis marines.  
Durant la fase de construcció es produirà un impacte d'àmbit paisatgístic a causa de la introducció en el medi d'estructures alienes a aquest. Aquest impacte queda localitzat espacialment i temporalment, atés que una vegada finalitzades les obres es retiraran. Durant la fase de funcionament l'impacte que es produeix és positiu, atés que en l'actualitat la terrassa de cala Tangó es troba en un estat de conservació lamentable. L'actuació es considera integrada en el paisatge perquè no afecta negativament el caràcter del lloc i no impedeix la possibilitat de percebre els recursos paisatgístics. Els canvis que introdueix en el paisatge no danyen, bloquegen o generen efectes adversos sobre els recursos paisatgístics, ni disminueixen la integritat en la percepció del patrimoni cultural o en el significat històric. Tampoc creen enlluernaments o il·luminació que diferisquen o contrasten significativament de l'entorn i reduïsquen el seu valor visual o dominen la composició del paisatge.  
La zona d'actuació s'inclou en diverses figures de protecció (Parc Natural del Montgó, Reserva Marina del Cap de Sant Antoni, LIC Montgó i ZEPA Montgó-Cap de Sant Antoni. Tal com es dedueix de l'estudi de les afeccions a la Xarxa Natura 2000 i atés que no es tracta d'una obra nova sinó d'una reparació, no es preveuen alteracions ni impactes significatius sobre aquests espais.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la reparació del dic de recer del port no derivarà en cap afectació sobre les espècies d'aus determinants en la declaració de la ZEPA Montgó-Cap de Sant Antoni. Les aus d'hàbits marins podrien veure's afectades durant la fase d'execució a causa de la presència d'elements estranys al medi i de sorolls, no obstant això, el caràcter dinàmic d'aquestes espècies i el fet que l'actuació està molt localitzada dins de l'espai de la ZEPA i el seu caràcter temporal, fan que l'impacte sobre aquestes aus no siga significatiu.  
  
El projecte considera necessària la contractació d'una direcció ambiental que assessore la direcció d'obra, que ha de disposar d'equips de suport, amb la finalitat d'abastar el control de tots els vectors ambientals implicats en les obres. Així doncs, el programa de vigilància ambiental ha de comptar amb una direcció ambiental. Per a la posada en marxa de la vigilància ambiental es duran a terme les accions següents:  
- Designació del director ambiental i aprovació de l'equip de treball per al desenvolupament de l'assistència a peu d'obra.  
- Planificació metodològica del funcionament de l'assistència tècnica ambiental amb l'elaboració d'un quadre resum d'operacions de vigilància i sistemes de control adequat al sistema d'execució de l'obra proposat pel contractista.  
- Treballs de coordinació amb la direcció de l'obra i la direcció ambiental.  
- Programació de totes les accions i operacions de vigilància; diagrama i calendari a l'obra.  
- Elaboració d'un pla síntesi de situació de totes les mesures de control.  
- Revisions sistemàtiques.  
- Revisió del pla de gestió ambiental del contractista amb la finalitat de recomanar les millores que es consideren adequades per al pla de vigilància ambiental.  
La vigilància ambiental haurà de supervisar, si escau, el compliment, tant de les mesures correctores proposades, el compliment de qualsevol normativa administrativa (municipal, autonòmica, estatal o comunitària) que li siga aplicable i efectuar un seguiment directe dels treballs de construcció, especialment referent a gestió de residus i a l'afectació sobre la biocenosi, i controlar, entre altres paràmetres, la terbolesa de l'aigua. Així mateix es tindran en compte els indicadors ambientals que s'arrepleguen a continuació.  
La vigilància ambiental es proposa únicament durant la fase de construcció. Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental.  
Inclou els aspectes següents:  
Gestió de residus: es farà un control de l'origen i destinació de la recollida selectiva.  
Soroll:  
- Presa de mesuraments durant les obres en els nuclis residencials pròxims a la zona d'actuació.  
- Es controlarà l'emissió de sorolls produïts pels equips i la maquinària utilitzada en les obres.  
- En la mesura que siga possible, s'hauran d'utilitzar compressors i perforadores de baix nivell sònic, i la utilització de revestiments elàstics en tremuges i caixes de bolquets.  
Atmosfera:  
- Valorar la presència manifesta de pols per simple observació visual, segons el criteri del responsable ambiental. Incrementar la humectació en superfícies polsegoses. Control d'operacions de càrrega-descarrega i transport de materials.  
Qualitat de l'aigua:  
- Control de la terbolesa de l'aigua a petició del responsable ambiental a fi de prendre mesures addicionals en cas d'augment de la terbolesa per efecte de les obres.  
Xarxa natura i biocenosis marines:  
- Seguiment de l'estat de conservació de les comunitats de Posidonia oceanica de la zona d'estudi i els voltants. El responsable ambiental pot sol·licitar informes intermedis en cas de detectar possibles pertorbacions sobre la praderia.  
En finalitzar les obres de reparació del dic de recer del port de Xàbia, l'òrgan substantiu donarà trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de l'annex tècnic on es recullen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i del seguiment dels efectes sobre la posidònia.  
  
Conclusió  
Considerant les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es duga a terme segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- La barrera flotant anticontaminació haurà de col·locar-se abans de l'inici de qualsevol actuació.  
- Prèviament a l'autorització definitiva del projecte, l'òrgan substantiu haurà de disposar d'un annex tècnic en el qual es definisquen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i la seua disposició.  
- El programa de vigilància ambiental comptarà amb una direcció ambiental, en els termes que es detallen en el document ambiental.  
- En finalitzar les obres de reparació del dic de recer del port de Xàbia, l'òrgan substantiu donarà trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de l'annex tècnic on es recullen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i del seguiment dels efectes sobre la posidònia.  
Per tant, no és necessari tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial que li és aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
El «projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de l a Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i en les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
- La barrera flotant anticontaminació haurà de col·locar-se abans de l'inici de qualsevol actuació.  
- Prèviament a l'autorització definitiva del projecte, l'òrgan substantiu haurà de disposar d'un annex tècnic en el qual es definisquen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i la seua disposició.  
- El programa de vigilància ambiental comptarà amb una direcció ambiental, en els termes que es detallen en el document ambiental.  
- En finalitzar les obres de reparació del dic de recer del port de Xàbia, l'òrgan substantiu donarà trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de l'annex tècnic on es recullen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i del seguiment dels efectes sobre la posidònia.  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i s'ha d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que siguen aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si és el cas, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 5 de juliol de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 5 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.