Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9614, del 09-06-2023 (2023/6096)

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de la piscifactoria Gramabasa 2, en el terme municipal de Guardamar del Segura. Expedient (1318765) 101/2019/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9614

Data del DOGV
:   09-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6096


Data del document
:   08-03-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de la piscifactoria Gramabasa 2, en el terme municipal de Guardamar del Segura. Expedient (1318765) 101/2019/AIA. [2023/6096]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1318765) 101/2019/AIA.  
Títol: Ampliació de la piscifactoria Gramabasa 2.  
Promotor: Granja Marina Bahia de Santa Pola, SLU.  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Pesca.  
Ref. Òrgan substantiu: ANIA/03.0019.  
Localització: Guardamar del Segura.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
Consta antecedent de declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, emesa l'1 de març de 2012 (expedient 7/1004-NEE) pel director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, a favor de Granja Marina Bahia de Santa Pola, SLU, situada davant del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), per al desplaçament i l'ampliació d'una granja marina d'orada i llobarro, per a una capacitat productiva de 3.900 t/any (2.730 t d'orada i 1.170 t de llobarro).  
El projecte presentat té per objecte ampliar la capacitat de producció a 8.000 t/any. Per a això, s'ampliaria la instal·lació actual en direcció sud-est que arribaria a ocupar el doble de la superfície actual (948.675 m²), un total d'1.897.350 m². El projecte preveu instal·lar 42 gàbies noves de 28,6 m de diàmetre i 11.000 m³ de volum cadascuna, per a la cria d'orada i llobarro, i arribarà a un total de 84 gàbies de producció. Així mateix, es pretén instal·lar nou gàbies auxiliars de 16 metres de diàmetre i 1.600 m³ de volum per a desempescat o comercials. Per a dur a terme el projecte, el promotor pretén obtindre l'ampliació de la concessió d'ocupació de domini públic, marítim terrestre (DPMT), d'una superfície actual de 948.675 m² per a arribar a una autorització total d'1.897.350 m² del fons marí per a amarratge i sustentació de les gàbies.  
L'ampliació se situarà en mar oberta prolongant la instal·lació actual en direcció sud-est, en el front costaner de Guardamar del Segura (Alacant), a més de 4 km de la costa, sobre les isòbates dels 30 i 36 m. La granja ocuparà un polígon total de 190 ha (1.897.350 m²) de concessió de domini públic maritimoterrestre, de les coordenades perimetrals del qual seran les següents:  
  
Coordenades perimetrals del total de la instal·lació Coordenades UTM ETRS89  
 X I  
Boia A 911936.44 3114557.59  
Boia B 218820.37 1244612.22  
Boia C 741372.30 3664988.38  
Boia D 291309.17 9776952.75  
Boia E 493492.92 8352613.40  
Boia F 083447.68 1940740.56  
Boia G 326408.06 6213806.02  
Boia H 199116.77 5445269.83  
Boia I 855682.43 4957132.99  
Boia J 293037.40 2516252.18  
  
  
Per a construir l'ampliació es modificarà l'abalisament perimetral actual (boies A, B, C, D, E i F) i s'instal·laran les noves balises perimetrals corresponents a les boies G, H, I i J. El sistema de fondeig es compon de línies d'entramat amarratge i fondeig. L'entramat forma una quadrícula al voltant de cada gàbia. Les quadrícules s'uneixen en els seus extrems al denominat volant de distribució, i aquest és el punt d'unió entre les línies d'entramat, fondeig i amarratge. Als volants de distribució s'enganxen les boies de sustentació, de diferents dimensions, la missió de les quals és la d'aportar flotació a l'entramat, línies de fondeig i amarratge i actuar a manera d'amortidor davant les oscil·lacions dinàmiques. El dimensionament de les línies de fondeig, amarratge i entramat dependrà de manera directa de les forces que s'exercisquen sobre el polígon.  
El procés productiu començarà amb la sembra d'alevins d'entre 15-80 grams produïts en empreses especialitzades d'Espanya i d'Europa. La quantitat d'aliment que se subministrarà als peixos està establida en taules d'alimentació segons l'època de l'any, la temperatura de l'aigua, el pes del peix, així com patrons d'alimentació, distribució de l'aliment i resposta a l'alimentació dels peixos. S'optimitzarà l'alimentació per a disminuir pèrdues d'aliment, i optimitzar l'alimentació d'aquests, i es basaran en els paràmetres anteriors, sistemes informàtics, sistema de dosatge i transport d'alimentació assistit per una plataforma i una avaluació contínua de les respostes dels peixos i índexs biològics d'aquests. L'aliment està compost principalment per farines de peix, olis de peix, cereals i vitamines. El sistema d'alimentació estarà compost per tubs de PE alta densitat de 90 mm de diàmetre per a cadascuna de les gàbies, que arribarà al centre d'aquestes, on està instal·lat un giratori i des del vaixell (connectat als tubs de PE) mitjançant un sistema d'impulsió es fa arribar aliment a cadascuna de les gàbies.  
  
Es faran tasques de manteniment de la instal·lació consistents a revisar i controlar de manera periòdica les xarxes de les gàbies i els ancoratges d'aquestes, així com el canvi de xarxes segons l'obertura de malla que requereixen els peixos en funció de l'augment de grandària dels peixos. A més, es realitzaran mostrejos periòdics, controls sanitaris, s'eliminaran les possibles baixes i s'observarà el comportament dels peixos. Cadascuna d'aquestes activitats, la realitzarà personal especialitzat.  
Una vegada aconseguida la talla comercial, els peixos són sacrificats per hipotèrmia, s'extrauen des de les gàbies amb salabres i la grua del vaixell, fins a tancs isotèrmics que contenen aigua i gel. Posteriorment, el peix es llava i es classifica per talles i s'envasen amb gel en caixes termoprotectores, per a enviar-lo als punts de venda. D'aquesta manera es tanca el cicle productiu i queden les gàbies d'engreixament lliures per a poder començar un nou cicle. El ritme de creixement i demanda de peix determinarà que els diferents cicles productius s'encavallen.  
  
Tramitació administrativa  
En data 9 de juliol de 2019, la Direcció General de l'Aigua va sol·licitar l'aportació d'una anàlisi sobre la possible sinergia en el medi marí de la denominada Gramabasa 2 amb les granges Culmar 1 i 2 que es troben en funcionament i el projecte en tramitació de Piscifactories Hermanos Ríos, exp. número 099/4367-VRT (ANIA/03.0014).  
En data 25 de setembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de l'enllaç al web de la Conselleria en què s'allotja la documentació dels projectes en fase d'exposició pública, així com el projecte complet (projecte, estudi d'impacte ambiental, projecte d'abalisament, documentació complementària, etc.), diversos informes, edicte d'exposició pública de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, al·legacions al projecte de Piscifactoria Hermanos Ríos (exp. ANIA/03.0014) i anunci de publicació en el DOGV.  
El 8 de novembre de 2021, l'òrgan ambiental remet una proposta d'esmena de la documentació, i sol·licita, entre altres, que s'esmene l'ESIA, en particular l'estudi sobre les possibles sinergies amb els projectes de la zona, l'informe sobre l'afecció d'espais de la Xarxa Natura 2000, l'informe sobre la compatibilitat ambiental amb les estratègies marines, l'informe sobre la possible afecció turística i l'informe final de la Direcció General de l'Aigua.  
El 30 de novembre de 2021 la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant envia documentació que esmena parcialment l'expedient: l'informe de compatibilitat de les estratègies marines, l'informe encarregat pel promotor i realitzat per l'Institut d'Ecologia Litoral sobre les possibles sinergies amb la resta de les instal·lacions de la zona.  
El 26 abril de 2022, la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant remet la documentació sol·licitada per a esmenar l'ESIA i l'informe de la Direcció General de Turisme.  
El 14 de setembre de 2022, la Secció de Pesca Marítima d'Alacant remet l'informe d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (Ministeri).  
En data 14 d'octubre de 2022, aquest òrgan ambiental rep de la direcció territorial competent en pesca una resolució de data 14 de juny de 2021 en la qual resol «donar per transcorregut el termini concedit en el compliment dels tràmits i declarar el decaïment en el dret al tràmit d'esmena de la sol·licitud d'autorització presentada per Piscifactories Hemanos Ríos, SL, en data 2 de setembre de 2016». En data 21 d'octubre de 2022, aquest òrgan ambiental comunica a la Direcció General de l'Aigua la conclusió i l'arxivament de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de l'expedient 099/9659-IKS perquè siga tinguda en compte a l'hora de l'emissió de l'informe sobre el projecte de referència.  
  
El 21 de novembre de 2022, la Secció de Pesca Marítima d'Alacant remet l'informe favorable condicionat de la Direcció General de l'Aigua.  
L'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el DOGV número 8572, de data 17 de juny de 2019. Així mateix, es va publicar un anunci de data 23 de maig de 2019 en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural d'Alacant, durant 30 dies a partir de l'endemà de la publicació d'aquest anunci. L'Ajuntament de Guardamar del Segura en data 23 d'agost de 2019 va comunicar a l'òrgan substantiu que l'anunci d'informació pública havia romàs exposat en el tauler d'anuncis de la corporació municipal des del 28 de juny al 28 de juliol de 2019, tots dos inclusivament, i que no s'havien presentat al·legacions durant el període d'exposició.  
  
Simultàniament, es va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'han rebut informes de les següents:  
- Informe de la Direcció General de l'Aigua, de data 9 de juliol de 2019, en el qual indica que es requereix informació addicional per possibles efectes sinèrgics amb projectes de granges marines concurrents en la zona d'estudi, en particular amb el projecte Piscifactoria Hermanos Ríos.  
- Informe favorable de Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 28 d'agost de 2019.  
- Informe del Ministeri de Defensa, de data 4 de setembre de 2019, favorable condicionat al fet que una vegada aprovat el projecte, l'empresa responsable de l'execució haurà d'informar l'Institut Hidrogràfic de la Marina del començament i finalització dels treballs, així com de l'abalisament associat a aquest per a la difusió i avís a la navegació.  
  
- Informe favorable de Ports de l'Estat (Ministeri de Foment), en aquest s'indica com ha de ser l'abalisament de la instal·lació, de data 17 de setembre de 2019.  
- Informe favorable condicionat de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar (Ministeri de Transició Ecològica) de data 29 d'octubre de 2019, que conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació serà compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantinobalear sempre que es respecte les condicions proposades.  
- Informe de la Direcció General de Turisme de la Generalitat Valenciana, en què es fa referència a l'impacte visual o paisatgístic que produeixen les gàbies, així com a l'efecte que produeix la cria intensiva d'atracció de depredadors com el tallahams o la tintorera, que podrien acostar-se a la platja i atacar banyistes, de data 23 de desembre de 2021.  
  
- Informe favorable condicionat de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, de data 6 de juliol de 2022, que conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació serà compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantinobalear sempre que es respecte el condicionat proposat.  
- Informe favorable condicionat del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i Qualitat de les Aigües, de data 18 de novembre de 2022.  
Aquest òrgan ambiental disposa d'elements de judici suficients per a realitzar l'avaluació ambiental.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació de la instal·lació se situarà a continuació de la instal·lació existent, en mar oberta, a 5 km de la costa de Guardamar del Segura. Després de Consultat l'Acuivisor del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, s'observa que el projecte d'ampliació se situarà en la zona denominada Zes-CVAL-46 preferent, es tracta d'una zona potencial per a l'aqüicultura.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza tres alternatives per a l'ampliació que han sigut descartades per les raons següents: en primer lloc, l'expansió de la instal·lació cap al nord es descarta perquè envairia la granja Culmar 1; la segona opció prevista, cap al sud i oest es desestima perquè irrompria sobre el polígon d'esculls artificials; l'última alternativa considerada seria la de traslladar tota la instal·lació a una altra ubicació, es menysprea per no existir suficient profunditat en el cas de traslladar la instal·lació a la franja compresa entre terra i l'alineament d'esculls artificials i l'altra possibilitat de trasllat seria fora del polígon d'esculls en direcció mar endins, que el promotor desestima perquè no mitigaria l'efecte de proximitat amb altres granges de l'àrea. Finalment, s'opta per donar continuïtat a la instal·lació actual, i ampliar-la cap a l'espai contigu en direcció sud-est (mar endins), aquesta zona no està ocupada per altres granges ni formen part de polígons d'esculls artificials. A favor de l'elecció d'aquesta ubicació a més es compta amb l'experiència d'una explotació des de fa anys, el fons és adequat, no s'envaeixen altres espais o interessos de tercers i és una activitat ja coneguda.  
  
Tenint en compte l'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar, l'àrea que ocuparà l'ampliació de la piscifactoria abasta fons mancats d'hàbitats amb rellevància ecològica. Es tracta d'un ambient construït a partir de la sedimentació de la desembocadura del riu Segura. L'anàlisi granulomètrica del fons el classifica com a fons arenós o de transició amb el d'arena fangosa, i és un fons adequat per a albergar la piscifactoria, ja que l'activitat a penes incideix en la qualitat del substrat. No obstant això, en les proximitats existeixen comunitats bentòniques sensibles o d'especial protecció i el límit més pròxim és el de la prada de Cymodocea nodosa a uns 1.100 m de la instal·lació, el punt més pròxim al qual es pot trobar prada de posidònia oceànica és a 3.500 m de distància i el coral·ligen es trobaria a més 3.900 m de distància.  
L'ampliació de la granja marina se situarà a la regió marina mediterrània, demarcació llevantino-balear, establida en la Llei 41/2010, de protecció del medi marí. La instal·lació es troba dins de l'espai de la Xarxa Natura 2000 de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) ES0000508 Espai Marí Tabarca-Cap de Pals, a 3 km dels LIC/ZEPA ESZZ16009 Espai Marí de Cap Roig i a 8 km de l'ES0000214 Espai marí de Tabarca. Es tracta d'una important àrea d'alimentació per a diverses aus ma marines, algunes de les quals nidifiquen en la costa adjacent, incloses en l'annex I de la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres i en l'annex IV de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat. És, a més, una àrea rellevant per a altres aus marines migratòries de presència regular a Espanya. En concret aquesta Zepa acull 23 espècies entre les quals 8 es consideren tàxons clau de conservació prioritària es tracta de la baldriga balear (Puffinus mauretanicus) en perill d'extinció segons el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (CEEA), la baldriga cendrosa mediterrània (Calonectris diomedea diomedea) i la gavina corsa (Laurus audounii) espècies vulnerables segons el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (CEEA), gavina de bec prim (Larus genei), xatrac menut comú (Sterna albifrons) xatrac (Sterna hirundo), au de tempesta mediterrània (Hidrobates palagicus melitensis) i corb marí emplomallat mediterrani (Phalacrocorax aristotelis desmarestii) incloses totes en la Llista d'espècies en règim de protecció especial (LESRPRE).  
  
Segons indica l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, els fons costaners (arenosos i fangosos) alberguen l'hàbitat d'interés comunitari 1120 Prades de posidònia inclòs en l'annex I de la Directiva 92/43/CEEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, a més, aquestes prades alberguen altres espècies d'alt interés, com la nacra (Pinna nobilis), espècie catalogada com en perill d'extinció en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (CEEA), actualment l'Ordre TEC/1078/2018, de 28 de setembre, per la qual es declara la situació crítica de l'espècie Pinna nobilis (entre altres) i declaren d'interés general les obres i els projectes encaminats a la recuperació del tàxon. Les prades de posidònia oceànica funcionen com una àrea d'alimentació de fauna marina com les aus marines i espècies com la tortuga babaua (Caretta caretta), inclosa en l'annex II de la Directiva hàbitats, així com en la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció (LESRPE) i en el CEEA sota la categoria de vulnerable. Segons l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina la prada de posidònia oceànica es localitza a uns 6 km de distància al nord de les instal·lacions, a més hi ha xicotetes taques de posidònia pròximes a la costa, la més pròxima a la concessió està a 3.500 m de distància i es troba en bon estat de conservació. No obstant això, l'ampliació projectada, s'instal·larà sobre un fons ocupat per la biocenosi dels fangs terrígens costaners i arenes fangoses que segons l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat no té gran valor ecològic.  
  
Quant a la qualitat de l'aigua les anàlisis realitzades indiquen que es tracta d'una zona d'aigües de bona qualitat. La massa d'aigua pertany a l'àmbit territorial de la demarcació hidrogràfica del Segura, i està classificada com a massa d'aigua costanera natural, i és de tipus AMP-T08 (aigües costaneres mediterrànies no influenciades per aportacions pluvials, profundes, rocoses).  
Al nord de la instal·lació actual, que es projecta ampliar, existeixen altres dos piscifactories del mateix tipus Culmar 1 i Culmar 2, pertanyents a una altra companyia. Per a avaluar les possibles sinergies que pogueren amplificar o magnificar l'abocament el promotor ha realitzat un estudi i ha aplicat un model amb les condicions marines existents (profunditat i corrents) i conclou que no es produirà interacció amb els abocaments, i que no s'esperen efectes sinèrgics que puguen augmentar el radi d'afecció de l'activitat en la zona i que el medi té capacitat de càrrega per a acollir aquesta activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza les repercussions de l'activitat en la fase de construcció i en la fase de funcionament.  
  
Fase de construcció:  
La col·locació de llastos i fondejos suposarà una afecció de fons marins, que pot suposar la destrucció d'alguns individus de les poblacions bentòniques presents en la zona. El fons alberga la biocenosi dels fangs terrígens, que no té gran significació ecològica.  
La col·locació dels fondejos produirà un enterboliment puntual de les aigües profundes i influirà en la qualitat dels fons i en les comunitats bentòniques. L'impacte serà de baixa intensitat, duració i extensió.  
  
La presència dels fondejos permetrà la fixació d'organismes filtradors que participaran activament en l'autodepuració de l'ecosistema en fixar en forma de biomassa una part de les aportacions de nutrients i matèria orgànica procedent de les mateixes gàbies i generà un efecte positiu.  
La col·locació dels fondejos pot tindre afecció sobre el patrimoni arqueològic, ja que les labors d'ancoratge poden produir una remoció del fons. Durant la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica amb la inspecció realitzada no s'han trobat indicis de restes arqueològiques en la zona d'estudi.  
El transport dels elements que compondran la instal·lació es realitzarà amb una embarcació especialitzada, i suposarà un augment del trànsit d'embarcacions i es produirà un augment de les emissions de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió, així com l'increment del trànsit marítim en la zona. Els impactes que es produiran seran d'escassa magnitud, i restringits a la zona d'obres, de curta duració i els efectes de les quals cessaran una vegada que les instal·lacions estiguen construïdes.  
Durant la fase de construcció poden generar-se residus sòlids procedents de materials sobrants de la construcció de la granja que podrien produir impactes negatius sobre la qualitat de les aigües i els fons marins en la zona d'obres i en l'àmbit del port de Guardamar del Segura. Aquests impactes seran de baixa intensitat i de caràcter puntual.  
  
Fase de funcionament:  
Per a realitzar les activitats necessàries per al funcionament i manteniment de la instal·lació, es realitzaran visites de manera contínua, que augmentaran el trànsit d'embarcacions i l'emissió de gasos i sorolls.  
Uns dels impactes més importants durant aquesta fase seran els derivats de la presència dels animals estabulats, entre altres, els que es produeixen per l'aliment no ingerit, les excrecions de les espècies cultivades i els productes químics utilitzats en les operacions de cultiu. Com que es tracta d'una instal·lació en mar oberta, les restes d'aliment acaben alliberant-se al medi. La conseqüència és un augment en la columna d'aigua de nitrogen i fòsfor en diferents proporcions i pot arribar a produir eutrofització, així com un canvi en l'estructura del sediment, per enriquiment orgànic en les proximitats de la instal·lació. Així mateix, l'excés d'aliment, així com la infraestructura flotant de les gàbies, produeix atracció d'espècies tant bentòniques com pelàgiques, així com d'ocells i mamífers marins. S'optimitza el procés d'alimentació mitjançant programes informàtics que permeten conèixer de manera continuada la resposta dels peixos i els seus índexs biològics i d'aquesta manera es minimitza la quantitat de pinso no ingerit, a més, el procés d'alimentació es realitza des del vaixell sitja que reparteix el pinso de forma més uniforme i sota la supervisió del personal de la granja.  
  
Cal destacar la utilització de substàncies específiques com els medicaments que es poden subministrar als peixos, aquestes substàncies poden tindre efectes sobre la flora i la fauna bentònica i pelàgica i sobre la qualitat de les aigües. En el cas de ser necessària l'aplicació de tractaments se subministraran segons la legislació vigent i amb prescripció veterinària. L'efecte d'aquests fàrmacs és a través de la ingestió, i són innocus per simple contacte. L'emmagatzematge serà segons normativa, s'evitarà que hi haja vessament d'aquestes substàncies a la mar i l'eliminació dels productes i dels seus envasos, la realitzarà un gestor autoritzat.  
A la Mediterrània, les prades de posidònia oceànica han mostrat sensibilitat a la presència de les instal·lacions aqüícoles, i ha disminuït la densitat, biomassa i grandària de les fulles d'aquesta, així com la capacitat fotosintètica. I, per contra, ha augmentat la concentració de fòsfor en els teixits i la biomassa d'epífits. A més, de la desaparició de l'ecosistema, podria produir alteració ecològica, erosió de la costa i alteracions de les pesqueres costaneres.  
La nova instal·lació produirà un efecte d'escull artificial, a conseqüència de la introducció de blocs de formigó dels fondejos i l'aportació d'aliment i matèria orgànica, tal com s'ha pogut comprovar en altres instal·lacions similars.  
Com que es tracta d'una ampliació el promotor fa anys que està fent mostrejos mensuals (dades hidrogràfiques, sedimentològiques i de la biota bentònica) en dos estacions, una en la zona de cultiu i una altra fora de l'àrea d'incidència del cultiu, sense apreciar diferències significatives entre totes dues estacions, per la qual cosa el promotor conclou que l'activitat piscicultora no impacta significativament sobre la condició o qualitat de la columna d'aigua ni els fons.  
Els abocaments del cultiu estan constituïts fonamentalment pel pinso que no és ingerit pels peixos i per la femta d'aquests, el promotor ha realitzat una simulació mitjançant el programa Meramod. L'estudi indica que la direcció de la dispersió de l'abocament serà nord-est (ne) i s'estima que la major part de l'abocament es depositaria en la mateixa concessió de la piscifactoria i la distància màxima de dispersió és de 775 m en direcció nord-est. El model s'aplica també a la granja veïna Culmar 1, no es preveu interacció entre els abocaments de totes dues granges, i es descarten efectes sinèrgics.  
Una vegada instal·lades les gàbies l'ocupació suposarà un obstacle per al trànsit marítim i un efecte sobre el paisatge. D'altra banda, la presència de la granja impedeix la faena dels pescadors d'arrossegament i es veurà beneficiada la fauna marina.  
En cas de temporal marí les gàbies podrien desplaçar-se a zones d'interés ecològic o d'ús públic, com a mesura preventiva la granja disposarà d'un servei de manteniment habitual que s'encarregarà d'assegurar la instal·lació, amb una atenció especial a l'estat de les xarxes i al reforç de fondejos, d'aquesta manera també es preveu la fuita dels peixos que es cultiven. No obstant això, atés que l'activitat prevista consisteix en engreixament d'orada i llobarro, es descarta afecció per introducció d'espècies al·lòctones. Un altre tipus d'accidents que podria succeir seria degut al trànsit marítim que s'evitarà amb la senyalització de la concessió d'acord amb la normativa d'aplicació.  
Segons l'informe de la Direcció General de Turisme, la presència de gàbies en la mar produeix un impacte visual negatiu, que augmentarà amb l'increment de piscifactories en la zona, ja que serà visible des dels edificis confrontants a la platja, i pels usuaris d'aquesta. El promotor considera que l'impacte paisatgístic no serà molt major de l'existent, ja que el projecte de referència consisteix a ampliar la instal·lació existent, a més l'ampliació es localitzarà a més de 5 km, i la conca visual és d'uns 3 km aproximadament. No obstant això, sent que l'element primordial de la qualitat paisatgística és la mateixa massa d'aigua, es pot mitigar l'impacte instal·lant gàbies i boies que no destaquen en la mar (negre i gris). Al mateix temps, en l'informe es fa referència a l'atracció que produeixen aquest tipus d'instal·lacions sobre altres peixos predadors com poden ser el tallahams (Pomatomus saltatrix) i la tintorera (Prionace glauca) que si s'acosten a la platja, poden ser un perill per als banyistes. S'haurà d'observar si existeix un increment d'atacs d'aquesta mena de predadors als banyistes.  
  
En l'explotació es produiran residus no perillosos (peixos morts, assimilables a RSU, inerts com xàrcies velles, caps, plàstics, palets de fusta, etc.) residus perillosos (envasos buits contaminats, olis usats, bateries usades, aigua de sentines, filtres d'olis i gasoil usats, material/draps absorbents, aerosols, etc.) i líquids (aigües sanitàries) la incorrecta gestió dels quals pot produir contaminació de sòls i aigües. L'impacte es valora com a compatible i s'han d'aplicar-se mesures correctores.  
  
L'ampliació de l'activitat es preveu que tindrà un impacte positiu sobre la socioeconòmica de la zona, i es pot consolidar o, fins i tot, ampliar el nombre de llocs de treball. A més, el sector pesquer podria veure's afavorit, bé com un complement del sector o bé perquè les espècies salvatges podrien veure's atretes per la piscifactoria i augmentarien d'aquesta manera les captures de la pesquera tradicional.  
Com a mesures correctores el promotor proposa optimitzar el pla de cultiu, ajustant les necessitats d'alimentació en funció del període de l'any i el ritme de creixement dels peixos. A més, s'utilitzarà un dispersador d'aliment circular en el centre de la gàbia que millora la distribució espacial de l'aliment, de manera que disminueix la competitivitat entre els peixos. Així mateix, en disposar d'un vaixell sitja, el sistema d'alimentació està automatitzat i garanteix així que se subministren les quantitats adequades, així s'evitarà la dispersió en el medi de pinso no aprofitat. Quant a la prevenció de malalties s'actuarà d'acord amb la normativa, utilitzant només productes autoritzats, aportats per laboratoris homologats, se subministraran en premescles de pinso per a evitar que es disperse ràpidament en el medi aquós, i en dosis pautades per prescripció veterinària.  
El promotor en l'estudi d'impacte ambiental estableix un pla de vigilància ambiental durant la fase de funcionament de la instal·lació dels aspectes següents:  
1. La columna d'aigua: es mesuraran trimestralment els paràmetres següents. En relació amb l'estat tròfic de l'aigua (nitrits, nitrats, amoni, fosfats, clorofil·la a, índex pigmentari de Margalef, estructura fitoplantònica, sòlids totals en suspensió, oxigen dissolt i transparència o terbolesa). El mostreig es realitzarà a dos nivells batimètrics (superfície i pròxima al fons). Es continuaran utilitzant els quatre enclavaments de control que s'estaven utilitzant i que, a més, són compartits per a totes les instal·lacions piscicultores de la zona i dels quals existeix un registre històric.  
2. El sediment: s'analitzaran semestralment els paràmetres de granulometria, matèria orgànica, pH, potencial redox i microorganismes (Clostridium sulfitoreductores i la presència de mantells de Beggiatoa sobre el fons). Per a comprovar que no s'alteren les condicions originals del substrat especialment en aquells fons que s'estenen més enllà de l'àrea d'afecció de les piscifactories. S'utilitzaran les mateixes estacions que per a la columna d'aigua (enclavament en la concessió, enclavament dins del radi de dispersió dels abocaments i enclave control).  
  
3. Biocenosi dels fangs terrígens: anualment es compararà la biota i els índexs faunístics i de diversitat d'aquesta, en les tres estacions considerades per a la vigilància del sediment, per a això es prendran tres rèpliques de mostra, i s'identificarà i recomptarà la macrofauna present en aquestes per a poder contrastar si hi ha canvis en la comunitat una vegada estiga la piscifactoria en funcionament.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a cultius aquàtics i piscifactories estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'una granja marina d'orada i llobarro en gàbies flotants, promogut per Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU, a Guardamar del Segura (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que figura en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. D'acord amb l'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar:  
- En relació amb el possible efecte sobre la Zepa ES0000508 Espai Marí Tabarca-Cap de Pals, les embarcacions usuàries de les instal·lacions hauran d'evitar passar prop de les basses (grups d'aus sedimentades en la mar que es formen al capvespre) de les aus marines per les quals es declara l'espai i adoptar totes les precaucions necessàries per a evitar produir episodis que pogueren suposar un perjudici per al seu estat de conservació. Així mateix, s'assegurarà el manteniment correcte del conjunt de les instal·lacions i la realització d'un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar l'enganxament d'ocells.  
  
- Els morts i altres elements del sistema de fondeig hauran de situar-se en fons arenosos i sense vegetació.  
- S'haurà de realitzar un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desplegament de la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
- Els residus originats durant el conreu, així com les possibles caigudes d'utensilis o els despreniments d'artefactes, hauran de ser recollits pels titulars i portats al port perquè siguen tractats per gestors autoritzats. No hauran de llançar-se a la mar mai.  
- Totes les instal·lacions hauran de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació (en particular les pluges i temporals marítims), i evitar així abocaments de contaminació a la mar.  
2. D'acord amb l'informe de Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina:  
- S'haurà de continuar el programa de vigilància ambiental i incloure-hi el seguiment de la qualitat de l'aigua, els sediments marins i l'estudi de les comunitats bentòniques associades. S'haurà de prestar especial atenció als nivells de matèria orgànica.  
- S'haurà de vigilar el risc de transmissió de patògens o malalties al medi ambient natural i es controlarà la quantitat de químics i medicaments que s'incorpore en la instal·lació, associats a la neteja i/o control de patògens i malalties.  
- Haurà de realitzar-se periòdicament la vigilància de l'estat de les construccions i de l'entorn, perquè les instal·lacions no perden qualitat i puguen generar afeccions a la Xarxa Natura 2000 per contaminació accidental, o fuita d'individus.  
- S'hauran de comunicar a l'autoritat competent i a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina el resultat del programa de vigilància ambiental, així com l'aplicació de les mesures preventives o correctores previstes.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els fenòmens meteorològics extrems recurrents en la Mar Mediterrània. Aquests poden ocasionar el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que acaben arribant morts i en divers estat de descomposició a les costes.  
- El sistema de fondeig haurà de comptar amb les dimensions i els elements necessaris perquè cap de les seues parts puga arrossegar pels fons i haurà de tindre una folgança tal, que no supose un risc d'enganxament per a les espècies de cetacis presents en la Zec.  
- Tots els elements que s'empren per a la realització de l'actuació hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que, a més d'evitar-ne l'arrossegament pel fons, no es produïsquen trencaments i pèrdues en la mar de les boies emprades o dels elements utilitzats. S'hauran de seleccionar els materials de manera que no es produïsca contaminació del medi marí.  
- En línia amb les directrius de gestió de la Zepa en el marc del projecte Life + Indemares, s'haurà de disposar d'un protocol d'actuació que garantisca l'actuació ràpida i efectiva en defensa de les aus davant un hipotètic cas d'abocament, dins dels plans i instruments de contingència contra la contaminació marina.  
- En cas de produir-se l'atrapament d'aus, es disposarà d'un pla de contingència, que constarà de les mesures previstes per a evitar o mitigar el mal als ocells en cas d'atrapament en les xàrcies.  
- Haurà de mantindre un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants personal qualificat, convenientment format i i que conega els protocols d'actuació corresponents en cas d'atrapament o presència d'ocells, que supervisen periòdicament les malles de protecció.  
- S'haurà de fer un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars d'espècies de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desplegament del LESRPE i CEEA. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a la seua subdirecció general, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies.  
- S'assegurarà el manteniment correcte del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar l'enganxament d'aus.  
- Queda prohibida l'emissió de sons estridents (50 dB a 1 m de la font), incloent-hi la música i l'ús de botzines, que pertorben la tranquil·litat dels animals, excepte per motius de seguretat o d'emergència.  
  
- Està prohibit emetre sorolls o utilitzar substàncies o aliments (feeding) amb el propòsit d'atraure o repel·lir la fauna o modificar el seu comportament.  
- En el cas de ferir una tortuga o cetaci o si es troba un d'aquests animals ferit o mort, s'haurà d'avisar al 112 com més prompte millor i indicar la posició, l'hora i les circumstàncies de la troballa. Així mateix, s'haurà d'informar la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina.  
- S'hauran de minimitzar les fonts de llum durant la nit, amb les garanties necessàries per a la seguretat de les embarcacions i la tripulació, per a evitar l'enlluernament i la desorientació de les aus marines i les molèsties a les espècies aquàtiques. Ja que aquests llums poden desorientar les baldrigues, ja que es desplacen a la nit i es desorienten fàcilment amb els llums.  
- Es recorda que les actuacions que s'han de realitzar es troben dins de l'àmbit d'un espai marí de la Xarxa Natura 2000 amb presència de cetacis, aus i tortugues marines, per la qual cosa es recomana reduir la velocitat de les embarcacions de motor, a fi d'evitar possibles col·lisions amb aquestes espècies, excepte per estrictes raons de seguretat, de caràcter puntual.  
- Es recomana minimitzar els sorolls generats per l'embarcació i la maquinària que s'utilitze; per a això, s'ha d'assegurar que tinguen la documentació i les inspeccions al dia, i complisquen la normativa vigent en contaminació sonora.  
- Si durant la navegació s'acosten a l'embarcació cetacis o tortugues marines no s'haurà de modificar el rumb i s'hauran d'evitar maniobres que puguen comprometre la seguretat d'aquests; en cap cas s'hauran de realitzar maniobres d'aproximació. Pel que fa a cetacis, s'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
- S'haurà d'evitar travessar amb l'embarcació o fondejar en les proximitats de les basses d'ocells que pogueren formar-se en la làmina d'aigua.  
- S'hauran d'adoptar, amb caràcter permanent, mesures de bones pràctiques de conservació.  
- Es prohibeix realitzar abocaments, de qualsevol naturalesa, a la mar.  
- Es prohibeix qualsevol activitat o comportament que puga causar molèstia o dany als ocells marins, als cetacis i a les tortugues marines.  
  
- Haurà de comunicar-se amb suficient antelació a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina la data prevista per al començament de les obres, així com el calendari final per al desenvolupament del projecte.  
3. D'acord amb l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en el programa de vigilància ambiental (PVA) proposat s'hauran d'incloure:  
- Hauran de proposar-se, prèviament, els punts de control per a l'execució del pla de vigilància ambiental per a ser aprovats pel Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües.  
- Mensualment es realitzarà en 2 nivells batimètrics i en els punts de mostreig proposats prèviament es mesuraran els següents paràmetres de la columna d'aigua: clorofil·la a (g/L), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O2), índex de Margalef, pH, transparència i terbolesa (UNF). Així mateix, s'analitzarà l'estructura fitoplantònica.  
- Semestralment es mesuraran els paràmetres del sediment següents, en els punts de mostreig proposats prèviament, es mesurarà la granulometria, nitrogen total (mg/Kg), fòsfor total (mg/Kg), pH, potencial redox, Clostridium sulfit reductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
  
- Anualment s'haurà de mostrejar la prada de posidònia oceànica i Cymodocea nodosa amb metodologia de POMI o CARLIT.  
- Anualment s'haurà de mostrejar la biocenosi de les arenes fangoses, i s'utilitzarà metodologia MEDDOC o BOPA, en els mateixos punts de control del sediment.  
- Als cap de dos anys de l'execució podrà sol·licitar-se la modificació del PVA.  
- Els resultats del PVA s'hauran de remetre al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües semestralment en format digital. La valoració dels resultats es realitzarà tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. Així mateix, s'haurà de redactar un informe final que realitze una valoració de l'impacte de la instal·lació en el medi i comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
  
- Respecte als tractaments sanitaris que s'indica que seran aportats amb l'alimentació, haurà d'aportar la informació d'aquests en els informes semestrals.  
- En relació amb la neteja de les xarxes, haurà de facilitar-se la informació del lloc on es realitzarà i els productes utilitzats.  
4. S'haurà de controlar la manipulació i gestió de residus que es generen i establir contractes amb gestors autoritzats per als diferents tipus de residus. Així mateix, haurà de justificar davant l'òrgan substantiu que ha subscrit un contracte amb un gestor SANDACH per a la retirada dels peixos morts.  
5. Haurà d'instal·lar cels sobre les gàbies com a mesura dissuasiva per als ocells. Així mateix, haurà de disposar de plans de contingència, per a evitar o mitigar mal a les aus en cas d'atrapament en les xàrcies, així com d'atrapament en les xàrcies de mamífers marins.  
6. No es requerirà un nou pronunciament ambiental quan existisca una modificació de les espècies que es cultiven sempre que aquestes siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la capacitat productiva i no supose un increment de pinso o femta en el medi marí.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedien en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 8 de març de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».