Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5144, del 28-11-2005 (2005/13875)

ACORD de 25 de novembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establix el Pla Estratègic de la Vinya i el Vi de la Comunitat Valenciana, del Pla Millorar.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5144

Data del DOGV
:   28-11-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/13952


Data del document
:   25-11-2005

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * administració regional
    * vi
    * programa d'actuació
    * legislació

ACORD de 25 de novembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establix el Pla Estratègic de la Vinya i el Vi de la Comunitat Valenciana, del Pla Millorar. [2005/13590]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 25 de novembre de 2005, va adoptar l'acord següent:
  
La Generalitat, mitjançant la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, ha preparat el Pla Estratègic del Sector Agroalimentari de la Comunitat Valenciana, el Pla Millorar. El sector vitivinícola, per la seua importància, requerix un pla estratègic propi que ha sigut elaborat en la Taula del Vi, en què van participar tots els representants del sector.
  
La viticultura ocupa aproximadament huitanta mil hectàrees que produïxen al voltant de quatre-centes cinquanta mil tones de raïm, amb què s'elaboren més de tres milions d'hectolitres de vi. Eixes xifres convertixen la Comunitat Valenciana en la segona productora a Espanya, i la situen entre les deu primeres regions europees pel que fa a volums elaborats.
  
La vocació vitivinícola de Castelló, València i Alacant ha sigut demostrada al llarg de la història, incidint en determinades comarques en l'economia i sociologia de la zona i es considera un factor de desenrotllament.
  
Es pot dir que la qualitat de vida de moltes zones productores se centra en la rendibilitat i competitivitat de les explotacions i el valor afegit de la producció.
  
Junt amb viticultors tradicionals, conviuen altres d'instal·lació més recent, que tenen, generalment, la qualitat com a objectiu últim de la seua viticultura. Este tipus de productors demostra que és possible millorar, si es tenen els mitjans, els coneixements i les explotacions adequades.
  
Les diverses reunions celebrades per a debatre amb el sector i conéixer els seus suggeriments han permés elaborar un pla estratègic coherent i orientat, en primer lloc, cap a la millora de les rendes dels viticultors per via directa i també, indirectament, a través de l'augment de prestigi dels nostres vins, que poden ser uns excel·lents ambaixadors de la qualitat d'altres productes alimentaris de la Comunitat Valenciana.
  
Els conceptes productius han de ser adaptats a les exigències d'un mercat canviant i cada vegada més exigent.
  
El mercat dels vins a granel, a què encara dirigix el major volum de la nostra producció, està en difícil situació per l'arribada de nous concurrents més barats i pel descens mundial del consum de vi de baixa qualitat i poc valor afegit.
  
No obstant, en la Comunitat Valenciana s'estan realitzant vins i caves d'alta qualitat que reben premis en els concursos, tant d'àmbit nacional com internacional, cosa que ha de servir d'estímul a la resta del sector, al mateix temps que genera informació sectorial qualitativa valorada pel consumidor. En general, representen els productes de les Denominacions d'Origen ?Alacant?, ?Utiel-Requena- i ?València- i els Vins de la Terra de Castelló.
  
El minifundi està estés per les comarques vitícoles i els seus efectes sobre els resultats del sector són negatius. L'encariment que suposa cultivar en xicotetes explotacions pot pal·liar-se mitjançant cooperatives o altres associacions dedicades a cultivar en comú les propietats, ja que permet una utilització més eficient de la maquinària, dels jornals i dels tractaments. Permetrà, a més, una millor tècnica, al disposar les associacions de tècnics especialitzats encarregats del cultiu, i una adequació d'este a la qualitat del raïm que siga sol·licitada pels elaboradors del vi.
  
Tenint en compte els problemes de gran part del sector productor i elaborador, la conveniència de canviar alguns dels plantejaments actuals i d'iniciar altres nous, així com l'obligació de defendre els interessos del sector productiu, es considera necessari desenrotllar este pla estratègic que, amb un horitzó temporal de huit anys, establirà les mesures pertinents per a la seua millora general que haurà de repercutir, en especial, en la renda dels viticultors.
  
Per tant, i a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el Consell de la Generalitat
  
ACORDA
  
Primer
  
Aprovar, dins del Pla Estratègic del Sector Agroalimentari de la Comunitat Valenciana, Pla Millorar, el Pla Estratègic de la Vinya i el Vi de la Comunitat Valenciana, en els termes continguts en l'annex del present acord.
  
Segon
  
Executar les actuacions incloses en el Pla Estratègic de la Vinya i el Vi durant el període 2006-2013.
  
Tercer
  
Facultar el conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a dictar totes les disposicions que requerisca la seua execució i desenrotllament.
  
Quart
  
Determinar en els Pressupostos ordinaris de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per al 2006 una dotació econòmica de 92.629.188 euros com a primer exercici d'aplicació d'un pla que comportarà, en termes estimats, unes despeses aproximades de 500 milions d'euros en el període 2006-2013.
  
Quint
  
Als efectes dels exercicis 2007 i successius de vigència del Pla Estratègic de la Vinya i el Vi, el conseller competent en matèria d'agricultura dictarà, en el termini màxim d'un mes des de la publicació de la Llei anual de Pressupostos, una resolució que concrete, per a cada exercici de la seua vigència, l'import total anual destinat al compliment de l'esmentat pla, així com el detall de les aplicacions pressupostàries que el recolzen. L'esmentada resolució haurà de ser informada prèviament per la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació.
  
València, 25 de novembre de 2005
  
El vicepresident i secretari del Consell de la Generalitat,
  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT
  
ANNEX
  
PLA ESTRATÈGIC DE LA VINYA I EL VI
  
DE LA COMUNITAT VALENCIANA.
  
I. SITUACIÓ DE LA VITIVINICULTURA VALENCIANA.
  
La història recent de la viticultura a la Comunitat Valenciana ens presenta com a productors de vi barat, d'alt grau alcohòlic i molt de color, idoni per a les mescles que llavors es feien en altres països, especialment a França, per a elaborar el vi de taula corrent. Estes vendes es realitzaven a granel, a través de vaixells que eixien del port de Valencia. Eren vins negres de la varietat autòctona Boval, d'alt rendiment en quilograms per unitat de superfície, rústica i fàcil de cultivar.
  
L'elaboració es realitzava sobretot en cooperatives, algunes molt importants i el mercat era quasi sempre demandant, sobretot després de la descolonització d'Algèria. L'exportació, destinació majoritària, l'efectuaven empreses especialitzades.
  
També en el consum espanyol d'aquells anys i, fins fa uns pocs, la venda a granel prevalia i el vi era la beguda habitual en les taules de llavors. La societat estava molt lluny d'aconseguir el poder adquisitiu del qual hui gaudix i eren pocs els qui bevien vins de qualitat. El vi a granel era la més barata i més estesa de les begudes.
  
Des de fa uns anys esta situació ha canviat radicalment. El vi a granel ja no existix en el nostre mercat interior i va ser substituït pel brick d'un litre. El seu consum està estancat o en regressió. Les begudes més freqüents són la cervesa i els refrescos. El vi que es demanda ho és en menor quantitat i major qualitat. Prova d'això és que els vins embotellats amb denominació d'origen són l'article de la cistella de la compra amb major progressió (+15%) en les vendes d'aliments entre 2003 i 2004, després de l'oli verge d'oliva.
  
En el mercat internacional les coses han canviat també. Hi ha vins a granel procedents de països amb costos inferiors als nostres i el consum es troba també estancat. Alhora que la situació del mercat no és positiva, les ajudes a la destil·lació van disminuint progressivament. I les noves orientacions de la política agrícola comuna per al pròxim període de sis anys no pareixen apropiades per a solucionar excedents vinícoles per la via de la destil·lació.
  
L'estesa presència del minifundi dificulta la mecanització, augmenta l'abandó de les terres quan el viticultor aconseguix determinada edat, impossibilita l'adopció de les tècniques culturals necessàries per a obtindre el raïm capaç de transformar-se en vins moderns i adaptats a les necessitats del mercat i, en fi, complica l'acció de les cooperatives quan estes tracten de millorar el producte dels seus associats. En algunes zones, el minifundi és el principal problema que ha d'afrontar qualsevol pla de millora.
  
En totes les comarques de la Comunitat Valenciana s'han implantat amb èxit elaboradors de vins d'alta qualitat, que venen els seus productes a alts preus i sense massa problemes de demanda. Són vins de característiques comparables, amb avantatge, als d'altres denominacions que gaudixen de major prestigi històric. Es va molt amb compte amb el cultiu del raïm, amb l'elaboració i, fins i tot, amb els dissenys de les etiquetes. Estes incorporacions són relativament recents i es caracteritzen totes estes per un elevat suport enològic que garantix l'adequació del vi a les exigències del mercat.
  
Amb estos conviuen els cultivadors tradicionals, majoritàriament de la varietat Boval, que van, a poc a poc, utilitzant varietats millorants autòctones o estrangeres. No obstant, l'escassa extensió de les parcel·les, les estructures d'elaboració, projectades més pensant en volums que en qualitats, la incipient capacitat de venda en embotellats dels productors tradicionals de venda a granel, no faciliten que, encara havent millorat la qualitat del seu raïm i la seua elaboració, puguen aconseguir resultats positius immediats. Estos productors són majoritàriament socis de cooperatives o venen el raïm a empreses particulars.
  
Per eixa raó continuen depenent en gran part del mercat de venda a granel que no els oferix preus remuneradors, excepte en els rars períodes d'escassetat. I com a conseqüència, els agricultors que comproven que la seua millor qualitat no els suposa millors preus immediatament, es desanimen i tracten de millorar la seua renda mitjançant majors rendiments de raïm per hectàrea. Atés que, generalment, un excés de rendiment comporta una pitjor qualitat, es crea un cercle viciós que els porta a pitjors preus i a les seues cooperatives a majors quantitats sense venda.
  
Este quadre general no és positiu, sobretot tenint en compte que, en termes de volum, els viticultors de vins d'escàs valor són més nombrosos.
  
Per això, l'objectiu final del Pla Estratègic de la Vinya i el Vi de la Comunitat Valenciana és augmentar la qualitat d'eixe gran volum de vins a granel, de manera que puguen ser embotellats amb èxit. A més, la consecució d'eixa qualitat millor suposa uns rendiments menors per fanecada, cosa que cooperarà a alleujar la situació actual d'excedents de vins a granel que no és privativa de la Comunitat Valenciana sinó que es dóna també a Espanya i a la resta d'Europa.
  
El vi embotellat de qualitat es ven en un mercat expansiu i de preu estable o creixent tant en l'interior de la Comunitat Valenciana i la resta d'Espanya, com a l'estranger. Però continua sent una labor difícil, sotmesa a una forta competència que les Denominacions d'Origen ?Alacant?, ?Utiel-Requena- i ?València- i els Vins de la Terra de Castelló, tendixen a reduir.
  
A més, el cultiu de la vinya ocupa territoris d'alt valor ecològic, als quals protegix de l'erosió i és un element paisatgístic determinant en moltes comarques. Un dels objectius del Pla Estratègic és mantindre i millorar este patrimoni a través de la seua utilització mitjançant el turisme enològic.
  
Després de les reunions celebrades per a l'elaboració del present Pla Estratègic, es van determinar els punts següents:
  
1. Necessitat d'impulsar la investigació que millore el cultiu i l'elaboració, amb solucions locals adaptades a la nostra realitat.
  
Encara que Requena disposa d'una de les estacions enològiques amb major prestigi històric, l'esdevindre dels esdeveniments de la professió han anat debilitant-la. Disposa de laboratoris, celler experimental i camps d'assaig. La seua consideració de centre de referència és imprescindible i ha de completar-se amb altres laboratoris de proximitat a Alacant, per motius de proximitat a les seues zones productores.
  
L'Estació Enològica de Requena pot realitzar també el paper de centre d'avisos de plagues, de centre de capacitació vitícola i enològica i lloc de trobada entre els distints professionals del sector que inclouen sommeliers, premsa especialitzada, etc.
  
2. Organització interna dependent de les tres Denominacions d'Origen i de les figures de qualitat reconegudes a la Comunitat Valenciana.
  
Els Consells Reguladors de les Denominacions d'Origen, són figures indispensables en la gestió interior del sector en aquells aspectes que forçosament han de ser col·lectius. Els vins tenen les seues marques, però també tenen un origen que és, a vegades, determinant del seu preu. Seria desitjable que les tres Denominacions d'Origen existents a la Comunitat Valenciana arribaren a acords de cooperació a favor dels nostres vins.
  
El desenrotllament de la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, del Sector d'Ordenació Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, permetrà disposar d'altres figures de qualitat, que una vegada reconegudes, es podran beneficiar de les mesures del Pla Millorar.
  
3. Elevats costos amb tendència creixent. Cultiu en comú.
  
Els costos de cultiu i elaboració augmenten any rere any per damunt dels preus dels vins corrents. El problema central que cal resoldre és el minifundi mitjançant el cultiu en comú, ja que este permetrà:
  
- Major mecanització (sobretot en la verema).
  
- Reestructuració de la vinya, amb marcs i espatlleres mecanitzables.
  
- Modernització dels cellers.
  
- Millora de les infraestructures de comunicació i regs de suport.
  
- Producció dels tipus de vins sol·licitats pels elaboradors.
  
El cultiu en comú pot ser dut a terme per seccions especialitzades dins de les actuals cooperatives o per altres iniciatives d'associació, per a la qual cosa seran necessàries ajudes especials. Per cultiu en comú s'entén el sistema pel qual distints viticultors pròxims realitzen les labors de cultiu i de recol·lecció amb els mateixos mitjans. No requerix la concentració de parcel·les ni, per tant, que confronten.
  
Es pot beneficiar també del suport de tècnics especialitzats per a l'obtenció de les qualitats i quantitats desitjades.
  
4. Escassa incidència de la contractació escrita.
  
No és costum estés vendre les collites sota contracte. No obstant, la possibilitat que un elaborador compre raïm de qualitat superior a un viticultor facilitarà molt la tendència d'este a cultivar amb major atenció per a obtindre millor raïm que produirà vins de millor qualitat i preu, amb possibilitat de ser embotellats. D'esta manera l'agricultor sabrà que el seu major esforç li suposa majors ingressos de forma immediata i l'elaborador disposarà de matèria primera per a elaborar vins de qualitat, alhora que disminuïxen les quantitats de vi a granel en venda.
  
5. Vigilància de l'evolució dels preus.
  
Mentre el mercat de vi a granel continue sent la principal eixida en volum de les nostres produccions, pareix necessari vigilar les evolucions dels seus preus tant a la Comunitat Valenciana com al mercat mundial, amb l'objectiu de permetre als productors i operadors l'adopció d'estratègies apropiades i, sobretot, per a garantir la transparència en les operacions de compravenda que es realitzen, gràcies a una millor informació del mercat per ambdós parts.
  
6. Envelliment dels professionals.
  
És un dels majors problemes que afecta la part productora del sector a granel. Al contrari, els nous viticultors són més jóvens. Les persones de més edat solen ser menys proclius als canvis que s'advertixen necessaris i tenen un horitzó temporal més curt per a escometre millores imprescindibles, però d'amortització llarga. Per a millorar esta situació es pot comptar amb:
  
- Ajudes a la instal·lació de jóvens agricultors. Ajuda reforçada a les dones.
  
- Suport al cessament anticipat.
  
- Augment del cultiu en comú, que sol ser dut a terme per persones jóvens.
  
7. Insuficiència de les estructures industrials auxiliars (destil·ladores, fàbriques de most).
  
A la Comunitat Valenciana ha disminuït la capacitat de les indústries de begudes alcohòliques i els productors han de portar els seus productes destil·lables a regions veïnes. Tampoc hi ha suficients instal·lacions per a most simple o concentrat. Ambdós activitats, interessants per si mateix, servixen a més de suport al sector vinícola en qualsevol circumstància però, en especial, en les situacions excedentàries que puguen presentar-se. Hi ha un mercat de mostos concentrats per a posterior vinificació que, en estos moments, pareix d'interés.
  
El suc de raïm de qualitat disposa d'un mercat demandant i pot ser una destinació apropiada per a mostos de baixa qualitat per a la seua vinificació.
  
8. Atendre al prestigi de les nostres zones de producció.
  
El nostre origen històric de productors de vi barat per a mescles no afavorix el reconeixement que mereixen algun dels nostres productes. És molt simptomàtic que alguns elaboradors no utilitzen la denominació d'origen i, no obstant, produïsquen vins de pagament de molt alta qualitat. És necessari, mitjançant un esforç conjunt, anar adquirint prestigi com a zona capaç de produir vins i caves excel·lents. Eixa és una labor col·lectiva que la Federació de Consells Reguladors ha d'impulsar junt amb l'administració de la Generalitat.
  
De forma especial, les Denominacions d'Origen ?Alacant?, ?Utiel-Requena- i ?València- i els Vins de la Terra de Castelló hauran d'impulsar les seues activitats tendents a prestigiar els seus productes emparats.
  
9. Escàs valor afegit al producte.
  
Només un 20% dels nostres vins es venen embotellats. Però esta dada no és homogènia. Alguna Denominació d'Origen exporta quasi tota la seua producció embotellada, una altra quelcom menys i la tercera molt menys. Pel que es referix a l'exportació, més del 50% ja es ven en botelles. Del vi de qualitat embotellat consumit a la Comunitat Valenciana, només el 20% és produït a les nostres zones vitícoles. L'objectiu central del Pla Estratègic és aconseguir, al final del seu període d'aplicació, un 65% de vins embotellats. Este esforç, que és enorme, serà compartit per tots, perquè a tots beneficia. Requerix, abans que res, elaborar vins d'una qualitat suficient per a ser acceptats pel consumidor, cosa que exclou aquells que no aconseguixen eixos mínims. Suposa reforçar els departaments comercials d'empreses i cooperatives i també unes despeses importants en promoció. L'únic camí real perquè el viticultor augmente les seues rendes és que disminuïsca els seus costos i augmente els seus preus de venda, gràcies a la seua millor qualitat i a la seua participació en el major valor afegit al seu producte mitjançant l'embotellat, bé siga a través dels contractes amb el comerç o a través de les seues cooperatives.
  
10. Preocupació que es venguen drets de plantació fora de la Comunitat Valenciana.
  
La Comunitat Valenciana no ha de renunciar al seu potencial vitícola. S'ha de garantir per això, el dret de retracte a favor de la Comunitat Valenciana en els casos de venda de drets de plantació. Des de 1982 s'ha disminuït la superfície de vinya en més de cinquanta mil hectàrees. Reduir-la més encara seria molt perjudicial per al futur ecològic i econòmic de les comarques de l'interior.
  
II. ACTUACIONS.
  
L'anàlisi dels nostres punts dèbils no té un altre objecte que iniciar ara i desenrotllar en huit anys una sèrie de mesures en què intervindrà el mateix sector i l'administració Autonòmica amb la col·laboració d'ajudes procedents de fons estatals i europeus. Estes mesures s'exposen a continuació en el mateix orde en què s'han enumerat els problemes. Per això, les mesures que a continuació s'enumeren, i que seran desenrotllades per les ordes pertinents, són les següents:
  
1. Millorar la capacitat tecnològica i investigadora del sector.
  
a) Modernització i ampliació de l'edifici de l'Estació Enològica de Requena amb obres de consolidació de l'antic i construcció d'un altre nou. Reparació de celler, aules, etc. Esta obra es realitzarà a càrrec dels Pressupostos de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
b) Dotació d'elements analítics moderns i ràpids, així com de cellers experimentals on assajar noves vinificacions.
  
c) Obertura, en el mencionat edifici, d'un centre d'avisos de plagues.
  
d) Utilització dels camps d'assaig per a la valoració de les noves varietats que demanden els vins de qualitat superior. Proves de podes, de tractaments, etc.
  
e) Creació d'un laboratori enològic auxiliar a la Província d'Alacant.
  
f) Realització de cursos de tast, de tècniques enològiques i culturals de la vinya a la seu de l'Estació Enològica.
  
g) Cooperació amb l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA) i altres centres en les investigacions que, per la seua complexitat, no estiguen a l'abast de l'Estació Enològica.
  
2. Organització interna.
  
a) Adequació dels reglaments de les Denominacions d'Origen.
  
b) Suport a la iniciativa de creació d'una federació per part dels tres Consells Reguladors de la Comunitat Valenciana. A estos efectes, els tres consells han subscrit recentment un acord per a estudiar els estatuts per què es regirà la federació.
  
c) Cofinançament, junt amb la nova Federació de Consells Reguladors i figures de qualitat protegides i dins del seu si, d'una oficina del vi valencià que s'ocuparà de la promoció genèrica dels nostres vins. S'entén per promoció genèrica totes les accions encaminades a millorar la imatge dels vins embotellats de la Comunitat Valenciana, sense citació de marques.
  
3. Control dels costos de cultiu i elaboració.
  
a) S'augmentaran les línies de suport al cultiu en comú, amb prioritat per a jóvens agricultors i dones. Esta línia estarà disponible des de la publicació de la corresponent orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
b) Continuaran les ajudes per a la reestructuració de la vinya, cofinançades amb la Unió Europea, orientades a la mecanització i a l'augment de la qualitat.
  
c) La millora de la mecanització del cultiu continuarà comptant amb un suport específic, en què seran prioritaris els jóvens, dones i associacions per al cultiu en comú.
  
d) També continuaran les ajudes a la millora dels cellers, on s'inclouran els equips per a la realització d'anàlisis ràpids de raïm a l'entrada del celler.
  
e) El sector es beneficiarà també, en proporció a la seua extensió superficial i les seues necessitats, del Pla de Millores d'Infraestructures Rurals de la Comunitat Valenciana, pel que fa a camins i regs de suport.
  
4. Augment de la contractació escrita.
  
Es recolzarà l'establiment de contractes escrits entre productors i elaboradors que expressen clarament els termes de la compra, conforme al model que serà publicat basant-se en el model nacional, per a garantir la unitat de mercat. Els litigis seran resolts pel Tribunal Arbitral de la Llotja.
  
5. Observatori de preus.
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació impulsarà, dins de la Federació de Consells Reguladors, un observatori de preus del vi amb participació de tots els col·legis que componen les denominacions d'origen i les figures de qualitat reconegudes.
  
6. Incorporació de jóvens al sector.
  
a) Continuaran les ajudes a la instal·lació de jóvens agricultors, els quals tinguen dret a això, segons la reglamentació de la Unió Europea.
  
b) Així mateix continuaran les ajudes de la Unió Europea al cessament anticipat.
  
c) A més d'estes ajudes, els jóvens i les dones tindran dret a percebre, prioritàriament, altres derivades del cultiu en comú, així com preferència en la concessió de nous drets de plantació procedents del que preveu el punt 10.
  
d) En totes les ordes previstes en el present pla, referents al control dels costos i altres millores en la producció, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació afavorirà els agricultors jóvens i les dones que desitgen instal·lar-se com a viticultors.
  
7. Indústries auxiliars.
  
Dins del seu programa d'ajudes a la instal·lació d'indústries agroalimentàries, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació contemplarà una dedicada a la construcció de plantes de destil·lació de vins, obtenció de mostos i de qualsevol altre producte industrial derivat del vi.
  
8. Prestigi genèric del vi de la Comunitat Valenciana.
  
a) L'Oficina del Vi Embotellat, en el si de la Federació de Consells Reguladors, s'ocuparà de coordinar les accions dels consells dirigides a la millora de la nostra reputació en el mercat dels vins embotellats. El seu cost serà recolzat per la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació.
  
b) La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en col·laboració amb la Conselleria de Turisme, establirà un programa dedicat al foment del turisme enològic que tendisca al millor coneixement de les nostres zones productores i a l'apreciació dels seus productes.
  
c) Es potenciarà la imatge corporativa dels vins protegits per Denominació d'Origen i vins de la terra.
  
9. Augment del valor afegit.
  
a) La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació fixarà una partida dedicada a incentivar programes-contracte per a la promoció publicitària de les marques de vi embotellat de la Comunitat Valenciana. Estes ajudes es dedicaran preferentment al mercat interior de la Comunitat Valenciana i estaran vinculades als augments de vendes realment aconseguits.
  
b) L'orde d'ajudes a la promoció del vi embotellat establirà línies singulars per a l'increment de la capacitat comercial d'empreses i cooperatives que complisquen les condicions que en la mateixa es desenrotllaran.
  
c) S'ajudarà a la promoció de nous productes derivats del vi i a la de noves vinificacions no tradicionals a la Comunitat Valenciana com els vins escumosos i caves, amb especial atenció als procedents de varietats autòctones.
  
10. Regulació del potencial vinícola de la Comunitat Valenciana.
  
a) Una orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació regularà el dret de retractació de la Comunitat Valenciana en el cas de vendes de drets de plantació de vinya fora dels nostres límits territorials.