Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2511, del 19-05-1995 (1995/834753)

ORDRE de 3 de maig de 1995 de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de forestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1995/05/03/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2511

Data del DOGV
:   19-05-1995

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1995/834753


Data del document
:   03-05-1995

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 3 de maig de 1995 de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de forestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.   
Un dels aspectes més importants de la gestió forestal són els treballs de forestació realitzats en terrenys forestals a fi de millorar les condicions de la coberta vegetal, millorant la protecció del sòl.  
L'article 27.2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, estableix que la repoblació de les forests de domini públic, d'utilitat pública o protectors, exigirà la redacció d'un projecte que haurà de ser aprovat per l'administració quan no siga iniciativa d'aquesta.  
A fi que els projectes de repoblacions forestals es redacten amb criteris tècnics comuns, aquesta ordre estableix un model de projecte de forestació al qual hauran d'adaptar-se tant els projectes redactats per la Conselleria de Medi Ambient com els redactats per altres administracions o particulars que hagen de ser autoritzats per aquesta, com també determinades prescripcions tècniques d'espècies i les condicions que cal respectar.  
Alhora, per tal de garantir una qualitat mínima de la planta forestal que s'hi utilitze, s'inclouen condicions per al cultiu en viver de planta forestal.  
Per aquesta raó, vista la Llei Forestal i la resta de normes concordants,  
ORDENE  
Article primer  
Aprovar el model de projecte de forestació o repoblació forestal que s'inclou en l'annex I d'aquesta ordre.  
Article segon  
S'aprova la «Lista de les espècies apropiades per comarques valencianes» i les condicions tècniques de les plantacions que s'han d'utilitzar en projectes de reforestació, els quals s'inclouen en l'annex II d'aquesta ordre.  
Article tercer  
1. Tots els projectes de repoblació forestal redactats per la Conselleria de Medi Ambient s'hauran d'adaptar al model al qual es refereix l'article 1.  
2. Els projectes redactats per altres administracions o per particulars que hagen de ser aprovats per la Conselleria de Medi Ambient d'acord amb la legislació forestal, s'hauran d'adaptar al model a què es refereix l'article 1.  
Article quart  
El cultiu en viver de planta forestal per a la seua utilització en projecte de reforestació s'haurà d'adaptar a les condicions previstes en l'annex III d'aquesta ordre.  
DISPOSICIó FINAL  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 3 de maig de 1995  
El conseller de Medi Ambient,  
EMèRIT BONO I MARTíNEZ  
ANNEX I  
Model de Projecte de Forestació o Repoblació Forestal  
Contingut  
1. Memòria  
1.1 Antecedents  
1.2 Objectius  
1.3 Estat legal  
1.4 Estudi de l'estació  
1.4.1 Localització geogràfica  
1.4.2 Geologia  
1.4.3 Geomorfologia  
1.4.4 Edafologia  
1.4.5 Clima  
1.4.5 Dades climàtiques  
6.6.6.6 Diagrames bioclimàtics  
3.7.4.7 Estudi fitoclimàtic  
1.4.6 Vegetació  
1.4.7 Fauna  
1.4.8 Hidrologia  
9.2.8.8 Xarxa hidrogràfica  
1.4.5.3 Estat erosiu  
1.4.9 Estat forestal  
1.4.10 Altres paràmetres significatius  
1.5 Desenvolupament tècnic  
1.5.1 Localització de les zones que s'han de repoblar  
1.5.2 Elecció d'espècies  
1.5.3 Mètodes de repoblació  
1.5.4 Preparació del terreny  
1.5.5 Treballs auxiliars  
1.5.6 Descripció de les zones que s'han de repoblar i treballs que s'han de realitzar  
1.6 Requisits  
1.6.1 Administratius  
3.3.0.7 Estudi d'impacte ambiental  
- Quan calga d'acord amb el punt c) de l'annex I del Decret 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
1.6.2 Tècnics  
4.2.0.1 Informació pública  
Fins que s'aproven el Pla General d'Ordenació Forestal, els plans de demarcació forestal i els programes de gestió o millora forestal previstos en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, els projectes de reforestació abans de l'autorització o aprovació de l'òrgan competent, se sotmetran a informació pública d'acord amb el que disposa l'article 86 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
1.7. Definició econòmica  
Projectes que ha d'executar l'administració  
1.7.1 Classificació de les obres  
1.7.2 Sistema d'execució  
1.7.3 Termini d'execució  
1.7.4 Classificació del contractista  
1.7.5 Pressupost  
1.7.6 Finançament  
Resta de projectes  
1.7.1 Pressupost  
1.7.2 Finançament  
1. Annexos a la memòria  
Projectes que ha d'executar l'administració  
Núm. 1. Encàrrec del projecte  
Núm. 2. Acta de replanteig previ  
Núm. 3. Certificat de disponibilitat de terrenys  
Núm. 4. Autoritzacions necessàries   
Núm. 5. Estudi d'impacte ambiental, si cal  
Núm. 6. Estudi d'impacte ecològic (circular 1/89 del MAPA)  
Núm. 7. Programa de treball. Pla de l'obra en el temps  
Núm. 8. Pressupost que incloga el preu de la planta quan s'utilitze de vivers propis  
Resta de projectes  
Núm. 1. Autoritzacions necessàries  
Núm. 2. Estudi d'impacte ambiental, si cal  
Núm. 3. Programa de treball. Pla de l'obra en el temps  
2. Plànols  
Projectes que ha d'executar l'administració  
 Plànol núm. 1. Situació. 1:200.000  
 Plànol núm. 2. Emplaçament. 1:50.000  
 Plànol núm. 3. Plànols de treball. 1:10.000  
 Plànol núm. 4. Assenyalament de les obres. 1:10  
Resta de projectes  
 Plànol núm. 1. Situació. 1:200.000  
 Plànol núm. 2. Emplaçament. 1:50.000  
 Plànol núm. 3. Plànols de treball. 1:10.000  
3. Plec de prescripcions tècniques  
3.1 Descripció dels treballs  
3.1.1 Abast del projecte  
3.1.2 Objecte del projecte  
3.1.3 Localització de les obres  
3.2 Característiques que han de complir els materials  
3.2.1 Condicions generals que han de complir els materials  
1.0.6.4 Generalitats  
7.8.6.4 Emmagatzematge  
9.6.9.3 Inspecció i assaig  
5.3.9.8 Substitucions  
5.2.3.6 Plantes  
0.2.2.7 Llavors  
5.5.3.4 Adobs  
3.3 Normes per a l'execució de les unitats d'obra  
3.3.1 Forma de realitzar els treballs  
2.8.6.9 Actuacions sobre el matollar  
5.7.5.8 Preparació del terreny  
9.6.0.6 Plantació  
9.5.1.3 Atencions culturals  
6.5.3.6 Treballs auxiliars  
7.7.0.7 Implantació de pastius  
3.3.2 Programa de proves a què ha de sotmetre's la repoblació  
6.5.3.4 Parcel.les de contrast  
3.3.3 Cartell publicitari  
3.4 Mesurament i pagament de les obres  
3.4.1 Condicions generals del mesurament i del pagament  
3.4.2 Detall del mesurament i del pagament de les obres  
7.2.3.9 Actuacions sobre el matollar, si cal  
9.6.5.1 Preparació del terreny  
3.6.5.2 Plantació  
8.8.8.4 Atencions culturals i altres  
1.4.2.2 Treballs auxiliars  
7.0.7.2 Implantació de pastius  
3.5 Contradiccions, omissions i errors  
3.6 Disposicions generals  
3.6.1 Disposicions aplicables  
3.6.2 Termini d'execució  
3.6.3 Termini de garantia  
3.6.4 Representant de l'empresa  
3.6.5 Condició final  
4. Pressupost  
4.1 Mesurament  
4.2 Quadre de preus  
Quadre núm. 1. Preus de jornals  
Quadre núm. 2. Preu assignat als materials i maquinària  
Quadre núm. 3. Preu de les unitats d'obra  
Quadre núm. 4. Detall de preus del quadre núm. 3  
4.3. Pressupostos parcials  
4.4. Pressupost general  
ANNEX II  
Espècies forestals apropiades per comarques valencianes en forestacions o repoblacions forestals. Condicions tècniques de les plantacions. Mètodes de preparació del terreny  
En cada projecte, els apartats d'elecció d'espècie i de preparació del terreny s'han de justificar tècnicament; no serà suficient fer referència a aquesta ordre.  
A) Espècies forestals admissibles per comarques valencianes en forestacions o repoblacions forestals  
Alacant  
26. El Comtat  
Acer opalus ssp. granatense, Arbutus unedo, Celtis australis, Fraxinus ornus, Juglans regia, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus aria, Taxus baccata, Viburnum tinus.  
27. l'Alcoià  
Acer opalus ssp. granatense, Arbutus unedo, Celtis australis, Fraxinus ornus, Juglans regia, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus aria, Taxus baccata, Viburnum tinus.  
28. L'Alt Vinalopó  
Arbutus unedo, Celtis australis, Fraxinus ornus, Juglans regia, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinea, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Tetraclinis articulata.  
29. El Vinalopó Mitja  
Arbutus unedo, Celtis australis, Juglans regia, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Tetraclinis articulata.  
30. La Marina Alta  
Acer opalus ssp. granatense, Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juglans regia, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Taxus baccata, Viburnum tinus.  
31. La Marina Baixa  
Acer opalus ssp.. granatense, Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Fraxinus ornus, Juglans regia, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Taxus baccata.  
32. L'Alacantí  
Arbutus unedo, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Rhamnus lycioides, Tetraclinis articulata.  
33. El Baix Vinalopó  
Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Tetraclinis articulata.  
34. El Baix Segura  
Chamaerops humilis, Pinus halepensis, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Rhamnus lycioides, Tetraclinis articulata.  
Castelló  
01. Els Ports  
Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Buxus sempervirens, Celtis australis, Cornus sanguinea, Corylus avellana, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Ilex aquifolium, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus aria, Sorbus domestica, Taxus baccata, Tilia platyphyllos, Ulmus montana, Viburnum tinus.  
02. L'Alt Maestrat  
Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Buxus sempervirens, Celtis australis, Cornus sanguinea, Corylus avellana, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Ilex aquifolium, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus aria, Sorbus domestica, Taxus baccata, Tilia platyphyllos, Ulmus montana, Viburnum tinus.  
03. El Baix Maestrat  
Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Celtis australis, Crataegus monogyna, Fagus sylvatica, Fraxinus angustifolia, Ilex aquifolium, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus domestica, Taxus baccata, Viburnum tinus.  
04. L'Alcalatén  
Acer campestre, Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Buxus sempervirens, Celtis australis, Chamaerops humilis, Cornus sanguinea, Corylus avellana, Fraxinus angustifolia, Ilex aquifolium, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinea, Pinus sylvestris, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera. Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus aria, Sorbus domestica, Sorbus torminalis, Taxus baccata, Tilia platyphyllos, Ulmus montana.  
05. La Plana Alta  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Sorbus aria, Myrtus communis, Sorbus domestica.  
06. La Plana Baixa  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Juniperus oxycedrus, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Rhamnus alaternus, Sorbus aria, Sorbus domestica.  
07. L'Alt Palància  
Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Celtis australis, Cornus sanguinea, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Ilex aquifolium, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Quercus suber, Rhamnus alaternus, Sorbus aria, Sorbus domestica, Sorbus torminalis, Taxus baccata.  
08. L'Alt Millars  
Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Celtis australis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Ilex aquifolium, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus sylvestris, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus domestica, Taxus baccata.  
Valencia  
09. El Racó d'Ademús  
Acer monspessulanum, Acer opalus ssp. granatense, Arbutus unedo, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Sorbus domestica.  
10. Els Serrans  
Acer monspessulanum, Acer opalus ssp. granatense, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Sorbus domestica, Viburnum tinus, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera.  
11. El Camp de Túria  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Sorbus domestica.  
12. El Camp de Morvedre  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Rhamnus alaternus, Sorbus domestica, Viburnum tinus.  
13, 14, 15, 16. L'horta Nord, Oest, Sud i València  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Viburnum tinus.  
17. La Plana d'Utiel-requena  
Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Celtis australis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus.  
18. La Foia de Bunyol  
Acer monspessulanum, Acer opalus, Arbutus unedo, Celtis australis, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus.  
19. La Vall d'Aiora  
Acer opalus, Arbutus unedo, Celtis australis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Juniperus thurifera, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Rhamnus frangula.  
20. La Ribera Alta  
Acer opalus ssp. granatense, Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Viburnum tinus.  
21. La Ribera Baixa  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Viburnum tinus.  
22. La Canal de Navarrés  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Viburnum tinus.  
23. La Costera  
Arbutus unedo, Celtis australis, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Viburnum tinus.  
24. La Vall d'Albaida  
Arbutus unedo, Celtis australis, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, Fraxinus ornus, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Rhamnus alaternus, Viburnum tinus.  
25. La Safor  
Arbutus unedo, Ceratonia siliqua, Chamaerops humilis, Chamaerops humilis, Crataegus monogyna, Fraxinus ornus, Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Myrtus communis, Phillyrea angustifolia, Pinus halepensis, Pinus pinaster, Pinus pinea, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Populus tremula, Quercus coccifera, Quercus ilex, Quercus suber, Rhamnus alaternus, Viburnum tinus.  
Al litoral i zones baixes dels rius: Tamarix africana i Tamarix gallica i en clima àrid Tamarix boveana.  
B) Condicions tècniques de les plantacions a títol orientatiu del redactor del projecte  
En els projectes de repoblació forestal caldrà indicar la procedència o, si escau, la regió de procedència del material de reproducció que s'utilitzarà, la qual haurà de ser la que corresponga a la zona que s'ha de repoblar.  
 s.c. - sense condicionants  
 S - sembra  
 P - plantació  
 Pe - precipitació estival (mm)  
 a.n. - arrel nua  
(1) Condicionaments del sòl  
En substrats calcaris consolidats, els aclotats i les sembres de bellotes no s'han d'utilitzar, d'acord amb els resultats de les experiències d'investigació forestal de la Comunitat Valenciana.  
En substrats no consolidats, sobre margues o col.luvions margocalcaris i la resta de materials detrítics fins, d'acord amb les experiències d'investigació forestal de la Comunitat Valenciana es recomanen les espècies següents:  
Semiàrid termomediterrani: Pistacia lentiscus, Tetraclinis articulata.  
Semiàrid mesomediterrani: Pinus halepensis, Rhamnus lycioides.  
Sec termomediterrani: Pinus halepensis, Pistacia lentiscus. Chamaerops humilis, Retama spahaerocarpa, Phillyrea angustifolia, Coronilla juncea.  
Sec mesomediterrani: Pinus pinaster, Pinus halepensis, Quercus ilex, Arbutus unedo, Juniperus phoenicea, Erica multiflora, Rhamnus alaternus, Quercus coccifera.  
(2) Condicionaments d'exposició  
A causa de la rigorositat climàtica de la Comunitat Valenciana, les altes temperatures i els llargs períodes secs, es tindrà en compte la diferència entre l'exposició solana i ombriu en la introducció d'espècies  
C) Condicions tècniques per a sembres d'herbàcies en la protecció urgent de vessants molt degradats  
- Utilització d'una combinació d'espècies lleguminoses i gramínies, anuals (de resposta ràpida) i perennes (de major persistència). Es recomanen: Vicia sativa, Medicago sativa, Dactylis glomerata i Lotus corniculatus.  
- Dosis de sembra: aproximadament 20 gr/m2.  
- Distribució sense llaurada, acompanyada de fertilitzant inorgànic i una coberta d'un protector de palla, compost...  
- Aplicació: tardor-hivern.  
La tècnica amb les plantes indicades és eficaç en condicions semiàrides a seques/subhumides, llevat de sobre regosòls d'algeps.  
D) Mètodes de preparació del terreny  
Amb l'objecte d'evitar processos erosius i d'acord amb el pendent del terreny, s'utilitzaran els mètodes de preparació que tot seguit s'indica:  
- Sembra:  
1. Caselles raspades Indiferent al pendent  
 Profunditat del sòl  
= 30 cm  
- Plantació:  
1. Aclotat mecànic Pendent <60%  
 Indiferent a la pedregositat  
 Profunditat del sòl   
=40 cm  
2. Aclotat manual Indiferència al pendent  
 Profunditat del sòl   
=40 cm  
 Pedregositat mitjana nul.la  
3. Banqueta manual Indiferència al pendent  
 Profunditat del sòl   
=30 cm  
 Indiferent a la pedregositat  
 Dimensions: amplària màxima 0,8 m  
4. Banqueta mecanitzada Pendent <60%  
 Profunditat del sòl   
=30 cm  
 Indiferent a la pedregositat  
 Dimensions: amplària màxima 0,8 m  
5. Subsolat lineal Pendent <= 30%  
 Profunditat del sòl   
=50 cm  
 Pedregositat limitant  
 Sense alçar grans pedres  
ANNEX III  
Condicions tècniques per al cultiu de plantes destinades a la repoblació forestal a les forests de la Comunitat Valenciana  
1. Viver de procedència  
Les plantes hauran de presentar als vivers de procedència unes característiques vegetatives similars a les que tindran al lloc on se'n realitzarà la plantació.  
Aquestes característiques podran aconseguir-se siga mitjançant l'aplicació de tècniques de cultiu adequades, o siga mitjançant les característiques bioclimàtiques del viver de procedència.  
2. Producció de plantes de qualitat estàndard i comercial  
Les partides estaran formades per almenys un 95% de planta de qualitat estàndard i comercial, i s'hi admetrà fins a un 5% de planta, o de parts d'aquesta, que no reunisquen els requisits especificats en aquest annex.  
La qualitat estàndard i comercial dels plançons i de parts de planta es determinarà d'acord amb els criteris relatius al desenvolupament i la conformació de la part aèria i del sistema radical, a la relació entre els dos i a l'estat sanitari.  
2.1 Característiques morfològiques de les plantes   
2.1.1 Desenvolupament i conformació de la part aèria  
El desenvolupament de la part aèria, i també la seua conformació, han de presentar característiques semblants a les naturals, és a dir, una sola tija, recta i vigorosa, amb l'ull terminal sana, fulles o fulles aciculars completes i degudament lignificades, equilibri hídric, coll i tija sense alteracions ni necrosis i amb el color típic de l'espècie.  
Les alçades mínimes i màximes en centímetres i el diàmetre mínim del coll de l'arrel de les espècies de major interès forestal seran les següents:  
 Mòdul d'alcàries (cm) Diàmetre  
 Plantes Plantes coll  
 1 saba 2 sabes arrel  
Especie mínim màximo màxim mínim  
Pinus halepensis 10 15 20 2,5  
Pinus nigra 8 12 15 2,0  
Pinus pinaster 10 15 20 2,5   
Pinus pinea 10 16 20 3,0  
Pinus sylvestris 8 12 16 2,0  
Quercus ilex 10 16 22 3,5  
Quercus coccifera 10 15 20 3,0  
Quercus faginea 15 20 25 3,5  
Quercus pyrenaica 10 16 20 3,0  
Quercus suber 15 20 25 3,5  
Juniperus sp. 6 12 15 1,5  
Taxus baccata 6 12 15 1,5  
Tetraclinis articul. 6 12 15 2,0  
De totes aquestes espècies, s'utilitzaran sols plantes amb gassó llevat del Pinus nigra i Pinus sylvestris, que podrà ser arrel nua.  
Per a repoblació a la forest, la planta serà d'1 saba, llevat de les espècies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata i Tetraclinis articulata, que pot ser de dues sabes.  
Per a repoblacions en terrenys agrícoles, s'admetrà la planta de dues sabes, com també un 15% més de volum d'envàs i un 50% més d'alçada de planta que per a les destinades a la forest. En aquest cas seran recomanables els plançons micorizats en viver.  
Les plantes de les espècies dels gèneres Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer i Fraxinus seran d'1 o 2 sabes, a arrel nua o gassó, repicats, amb un mínim de 4 mm de diàmetre al coll de l'arrel.  
Pel que fa al gènere Populus, se seguiran les disposicions de l'Ordre 3080 del Ministeri d'Agricultura de 21 de gener de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).  
2.1.2 Desenvolupament i conformació del sistema radicular  
El desenvolupament i la conformació del sistema radicular dependrà del tipus d'envàs usat.  
En climes mediterranis el factor arrel, pel que fa a qualitat i quantitat, és determinant perquè la planta arrele al terreny i sobrevisca; per això, serà objecte d'especial seguiment i atenció per part de l'administració.  
En els mostrejos que s'efectuen, s'eliminaran les partides de plantes que tinguen enrotllament de les arrels laterals de l'àpex de l'arrel ortogeotròpic.  
Hi haurà presència d'una nombrosa i ben distribuïda cabellera d'arrels secundàries, que permeta l'absorció d'aigua en els 5 cm primers a partir del coll de l'arrel.  
No haurà d'haver-hi estrangulació de les arrels laterals quan l'envàs estiga format per una paret o reixa penetrables, la resistència mecànica de les quals siga elevada per a no cedir l'arrel en el normal augment de grossària.  
2.1.3 Relació entre la part aèria i el sistema radical  
D'acord amb l'alçària del contenidor utilitzat, la proporció haurà de ser equilibrada, i la mida de la tija no podrà passar del doble de la de l'arrel.  
2.1.4 Defectes, mancances i malalties  
No es consideren plantes aptes totes aquelles que no complisquen les condicions d'aquest annex o presenten defectes en la tija o les arrels, colors groguencs i marrons, etc. que indiquen mancances de nutrició o malalties.  
3. Tècniques de cultiu  
3.1 Envasos  
Els envasos estaran construïts amb materials i models adequats perquè la formació i el desenvolupament, tant del sistema aeri com, principalment, del sistema radicular de l'espècie que es cultive, siga l'òptim, amb absència total d'enrotllaments i tropismes negatius.  
L'altura mínima útil serà de 130 mm.  
La capacitat o el volum estarà comprès entre 150-550 cc, segons s'especifica en el quadre següent:  
 Volum de l'envàs c.c.  
 Plantes d'1 saba Plantes de sabes  
Especie mínim màxim mínim màxim  
Resinoses 085 321 824 350  
Frondoses 465 490 780 550  
La superfície mínima de la boca de l'envàs a l'altura del coll de l'arrel serà de 13,5 cm2.  
La figura geomètrica de l'envàs haurà de permetre extraure de forma fàcil i ràpida la planta, sense que es produïsquen danys en el gassó o en les arrels.  
Els envasos, tant si estan aïllats com si són múltiples, hauran de tenir versatilitat (en el disseny) per poder-los apilar o disposar en paletes per al transport, com també per a la còmoda distribució per la forest.  
El material de l'envàs haurà de ser reciclable i haurà de tenir unes característiques de rapidesa i consistència suficients perquè la planta no es danye ni durant el transport ni en la posterior distribució per la forest.  
Els envasos que complisquen les anteriors condicions i que estiguen confeccionats amb material biodegradable comprovat, seran considerats com òptims per a les repoblacions.  
3.2 Substrats tipus  
Estaran constituïts per una mescla equilibrada i estable de materials, principalment naturals, que permeten el naixement i el creixement de la planta amb una textura i cohesió òptima per al desenvolupament del sistema radical i perquè el pa d'arrel no es desfaça durant el transport i la plantació.  
El pH haurà de ser lleugerament àcid i la proporció de matèria orgànica no podrà ser menor de l'1,5% i haurà de contenir un mínim de macroporositat del 20%. El contingut de matèria orgànica recomanable no serà inferior al 10%.  
3.3 Fertilitzacions tipus  
Serà preferible la mínima addició d'adobs, a fi que els hàbits que adquireixen les plàntules en viver no passen massa dels que proporcionen l'agressivitat del medi en la plantació.  
Són recomanables els adobs naturals, els solubles i els d'alliberament lent, i la riquesa de nutrient en fòsfor, nitrogen i potassi haurà de ser major en les fases de germinació, creixement i enduriment, respectivament.


Còpia Permalink ELI