Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5011, del 23-05-2005 (2005/5706)

Resolució de 11 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Puçol, Tuéjar, Onda, Bocairent i Caudete de las Fuentes.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5011

Data del DOGV
:   23-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5706


Data del document
:   11-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Tuéjar
    * Puçol
    * Bocairent
    * Caudete de las Fuentes
    * Onda
    * impacte ambiental

Resolució de 11 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Puçol, Tuéjar, Onda, Bocairent i Caudete de las Fuentes. [2005/F5706]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 399/03-AIA Puçol, 378/02-AIA Tuéjar, 019/04-AIA Onda, 403/03-AIA Bocairent i 391/03-AIA Caudete de las Fuentes, que el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar.
  
València, 11 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 399/03-AIA
  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a ampliació de piscifactoria
  
Promotor: VALENCIANA DE ACUICULTURA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial
  
Localització: Situat al polígon 2, parcel·la 229, del terme municipal de Puçol (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte
  
L'actuació que s'ha de realitzar és l'ampliació de les instal·lacions existents. L'activitat és la producció d'anguiles, la mateixa que s'efectua en l'actualitat. La parcel·la ocupa una superfície de 25.963 m2; en aquests moments hi ha 5.240 m2 construïts, i es pretenen ampliar 3.509 m2 més amb el present projecte. Ha de quedar una superfície final construïda de 8.749 m2, però amb aquest fi s'ha de tramitar una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre sòl no urbanitzable.
  
L'ampliació consisteix en la construcció de dues naus d'engreixament, dues naus per a instal·lacions auxiliars, un edifici d'oficines i un per a vestidors i lavabos.
  
El procés de producció es basa en el denominat sistema de cultiu súper intensiu en circuit tancat. L'aigua procedent dels tancs, carregada de detritus metabòlics, es depura biològicament i després de ser enriquida amb oxigen, s'incorpora novament als tancs de peixos.
  
Les infrastructures bàsiques existents a les quals es connectarà l'ampliació que es projecta són:
  
- Sistema de sanejament i depuració de residus, que disposa de dos sistemes: Un per a la recollida dels abocaments de les neteges, dutxes, tasques de neteja, menjador i laboratori mitjançant una xarxa de canonades, que faran cap a una fossa sèptica. D'altra banda, hi ha una xarxa de canonades per a les aigües procedents de les basses de peixos que es depuren mitjançant una estació depuradora d'aigües residuals, situada en l'exterior de les naus de procés. L'ampliació i modernització d'aquesta EDAR es pretén dur a terme juntament amb l'actuació proposada.
  
Part de l'aigua tractada, prèviament desinfectada amb aigua oxigenada, es recircula a les basses dels peixos. La resta s'aboca a una séquia de reg que es troba l'oest de l'EDAR.
  
- Per al proveïment d'aigua disposa d'un pou situat en la mateixa parcel·la, amb autorització per a extraure 7.000 m3 a l'any, quantitat que no arriba a utilitzar-se a causa de la reutilització de la major part de l'aigua després del tractament de depuració.
  
- Les instal·lacions elèctriques estan dotades d'un centre de transformació propi situat al nord-oest de la parcel·la, juntament al camí Assagador. Al costat d'aquest centre de transformació es troba una torre de mitjana tensió que està situada dins dels límits de la parcel·la.
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els peixos morts de la piscifactoria es porten al digestor de l'EDAR, seguint el mateix procés que els fangs de la depuradora.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació; es justifica la triada per ampliació de l'activitat ja existent en la mateixa parcel·la.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 29 de setembre de 2003, dels Serveis Territorials de València, la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet projecte i l'estudi d'impacte ambiental del projecte esmentat; i es remet el certificat d'informació pública en data 25 març de 2004.
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el DOGV núm. 4681, de data 30 de gener de 2004, i en el diari Las Provincias de data 30 de gener de 2004, amb la formulació d'al·legacions a aquest per part de l'Ajuntament de Puçol.
  
En l'escrit remés per l'Ajuntament de Puçol es transcriuen els informes de l'Àrea d'Enginyeria, Infrastructures i Serveis i de l'arquitecta municipal, amb caràcter d'al·legacions. El contingut de l'informe de l'arquitecta municipal resulta ser de matèria urbanística. El corresponent a l'Àrea d'Enginyeria, Infrastructures i Serveis es refereix en extracte a l'impacte paisatgístic, la contaminació acústica, instal·lacions de depuració d'aigües residuals de procés, abocaments d'aigües residuals i efluents de l'EDAR al medi natural, afecció a aqüífers subterranis (disposició d'autorització de captació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer), contaminació atmosfèrica (grup electrogen), generació de residus, trànsit de vehicles pesants (proposar itinerari alternatiu per a l'accés a les instal·lacions, habilitant un nou vial des del camí Assagador), risc d'inundació, riscos específics (planta d'oxigen líquid i combustible del grup electrogen), redactar una ampliació del programa de vigilància ambiental específic per a l'activitat.
  
Afeccions legals
  
En la documentació s'indica que la qualificació del sòl és de no urbanitzable genèric. L'actuació existent i l'ampliació d'aquest són confrontants a la zona humida denominada marjal dels Moros inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Està fora de la delimitació però enclavada en la conca d'influència d'aquesta.
  
L'actuació afecta el domini públic hidràulic per la captació d'aigües subterrànies i per l'abocament a llit públic, per la qual cosa ha de disposar de les autoritzacions corresponents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els principals efectes ambientals previsibles són els derivats de la proximitat a la zona humida de la marjal dels Moros, ja que si bé els terrenys no estan inclosos en la seua delimitació, sí que es troben enclavats en la conca d'afecció d'aquest. Per això, les mesures correctores han d'orientar-se a evitar la contaminació d'aqüífers tant per possibles filtracions de la fossa sèptica o de qualsevol dipòsit sobre el sòl de matèries susceptibles de produir contaminació, com per l'abocament a séquia de l'aigua procedent del procés industrial. S'ha d'evitar també produir impacte sobre l'avifauna característica de l'hàbitat de la marjal.
  
Es considera també significatiu l'impacte paisatgístic de les instal·lacions pel fet de trobar-se en una conca visual àmplia, com també els impactes sobre la zona residencial confrontant derivats d'olors i sorolls que es generen per l'activitat.
  
Quant als cingles que presenta la zona d'actuació es troba un risc alt d'inundació i una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers de grau mitjà segons l'estudi i alta vulnerabilitat per porositat segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província de València.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que estableix es refereixen bàsicament a la depuració de les aigües residuals generades en el procés industrial, disminució de consum d'aigua pel sistema de recirculació de les aigües depurades.
  
No s'estableixen mesures protectores i correctores específiques en vistes a preservar els valors ambientals derivats de la proximitat de la zona humida de la marjal dels Moros.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, estableix controls en la fase de construcció relatius al compliment de la legislació de sorolls i emissions gasoses, de la pols sobre la vegetació en la contornada de les obres i dels abocaments de residus d'obra i runes. En la fase de funcionament estableix un control mensual de l'aigua d'abocament durant el primer trimestre i després un trimestral fins a un any dels paràmetres de sòlids en suspensió, DBO5, DQO i NH3. Indica la conveniència de fer anàlisi dels fangs de la bassa de decantació per a establir-ne les característiques i limitacions d'ús.
  
No obstant això, ha d'ampliar-se el programa de vigilància ambiental mitjançant controls addicionals que s'indiquen en les condicions de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 i disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'ampliació de piscifactoria situat en polígon 2, parcel·la 229, del terme municipal de Puçol (València), projecte promogut per Valenciana de Acuicultura, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Com a mesures correctores complementàries per a preservar els valors naturals existents en la zona humida de la marjal dels Moros s'han d'adoptar les següents:
  
1.A. Per a evitar l'electrocució de l'avifauna, s'ha de procedir a l'aïllament dels conductors i senyalització de la línia elèctrica en el cas que aquesta siga aèria, tot i que s'hauria d'estudiar la possibilitat que discórrega soterrada.
  
1.B. A fi de minimitzar l'impacte lumínic s'han de disposar les lluminàries a baixa alçària, i dirigir la potència lumínica cap al sòl amb llums de vapor de sodi a baixa pressió, i amb la dotació al sistema de dispositius per a controlar el flux lluminós quan cessen els treballs en la instal·lació.
  
1.C. S'ha d'evitar l'execució d'obres en temporada de cria de l'avifauna.
  
1.D. S'han d'adoptar les mesures necessàries per a evitar la contaminació del medi hídric, tant d'aigües subterrànies com d'aigües superficials.
  
2) Per a les aigües residuals de caràcter domèstic, s'ha d'efectuar la connexió a la xarxa de clavegueram municipal tan ràpidament com siga possible. Pel que fa a les aigües generades en el procés industrial, el sistema de tractament ha de garantir el grau de depuració adequat, i si la destinació és la reutilització per a reg, ha de complir les prescripcions establertes per organismes com l'OMS, FAO, etc., tant per als paràmetres fisics i químics com per als bacteriològics. No obstant això, recollint allò que s'ha indicat en l'informe de l'Ajuntament de Puçol, haurà de justificar les disposicions de les normes urbanístiques del Pla general (art.7.9.F.9 b), respecte a l'obligació de connexió a la xarxa de clavegueram municipal per a aquesta aigua, i complir si és el cas els límits establerts en l'ordenança reguladora d'abocaments al clavegueram municipal.
  
3) El subministrament d'aigua potable ha de complir les disposicions del Reial decret 140/2003, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.
  
4) S'han d'adoptar mesures d'integració paisatgística de les instal·lacions, mitjançant revegetació, evitant la utilització d'elements brillants, adaptant a l'entorn els acabats de façanes, etc.
  
5) S'han d'implantar els aïllaments acústics necessaris per a aconseguir els nivells d'immissió sonora establerts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
6) S'han d'adoptar mesures contra el risc d'inundació dels terrenys on se situa la parcel·la.
  
7) Tots els residus generats per l'activitat (peixos morts, fangs procedents del procés de depuració, materials inerts, tòxics i perillosos, etc.) s'han de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests.
  
8) S'ha de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament d'aigües a llit públic i captació d'aigües subterrànies.
  
9) El programa de vigilància ambiental ha d'incloure la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també els resultats analítics de les aigües residuals depurades prèviament a l'abocament d'aquestes a la séquia, i efectuar amb periodicitat trimestral almenys dels paràmetres següents: pH, conductivitat, DBO5, DQO, sòlids totals i sòlids suspesos. A les aigües depurades destinades per a reg se'ls han de realitzar les anàlisis recomanades per l'OMS, FAO, etc.
  
S'ha de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, i incloure els resultats analítics obtinguts, com també el compliment de les normatives de protecció contra la contaminació acústica i de protecció del medi ambient atmosfèric; gestió dels distints tipus de residus generats per l'activitat i documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
10) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
11) Els materials sobrants del moviment de terres s'han de traslladar a abocadors autoritzats.
  
12) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 378/02-AIA
  
Títol Legalització d'explotació porcí d'encebament
  
Promotor: Sr. Salvador Albarracín Illueca
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció la llicència d'activitat per a legalització de granja d'encebament porcí
  
Localització: Polígon 10, parcel·les 403 i 405. partida La Navaza. Terme municipal de Tuéjar (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén legalitzar l'explotació de porcí d'encebament mitjançant l'obtenció de la llicència d'activitat, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
La granja està formada per una nau de 878 m2, i té una capacitat d'1.170 porcs. Es generen 1.127 m3/any de purí que es recull en fosses impermeabilitzades situades sota les porqueres, de 536 m3 de capacitat total. Al purí se li aplicarà un tractament amb complex bacterià enzimàtic per a rebaixar-ne la càrrega contaminant, reduir males olors i millorar-ne el valor nutritiu, ja que s'empra com a adob orgànic.
  
Les baixes de l'explotació es traslladen a un contenidor disposat a l'efecte segons un conveni municipal, i són retirades per J. Canet, SL, amb núm. d'autorització CV-5-AR, CIF: C-24.590.905, situada en la partida Pla de Museros s/n d'Almàssera (València).
  
Les instal·lacions disposen de tanca perimetral i gual sanitari.
  
D'acord amb l'annex I del Reial decret 324/2000, la quantitat de fem generada per una explotació d'1.170 places d'encebament és de 2.516 m3/any, superior a la calculada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La capacitat de les fosses interiors no permet emmagatzemar el residu generat en 3 mesos.
  
En visita a camp realitzada el 12 de febrer de 2004 es constata que encara que hi ha gual sanitari, no està en ús i no assegura la correcta desinfecció de les rodes dels vehicles que entren en l'explotació. No hi ha bassa d'emmagatzematge de purins, dren perimetral de parcel·la ni dren interior cap a la bassa de purins.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat, expedient municipal i estudi d'impacte ambiental, va ser remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats en data 25 d'octubre de 2002.
  
La informació pública per l'Ajuntament de Tuéjar s'ha realitzat en el BOP núm. 24, de 29 de gener de 2002, i als veïns confrontants, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data 1 de març de 2004; la documentació es va rebre el 31 de març de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'aparellador.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic agrícola.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Autorització prèvia COPUT, comprén informe favorable de la Conselleria d'Agricultura i eximeix del compliment del criteri d'ocupació màxima del 2%, condicionat al fet de no superar la capacitat productora del grup a què pertanyen (2). L'autorització també es condiciona a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus; com també que la posició i acabat de l'edifici siguen acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest; i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
Les normes subsidiàries del municipi de Tuéjar classifiquen el sòl on se situa l'explotació com a sòl no urbanitzable comú.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza en primer lloc una descripció general de l'àrea de Tuéjar, i després de la zona on se situen les granges pel que fa a sòl, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge, entre altres.
  
S'estima que els principals elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són l'atmosfera, l'aigua, el sòl, la flora, la fauna i el paisatge.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou relació de possibles impactes que pot causar l'actuació, sobre sòl, aigües (superficials i subterrànies), atmosfera (sorolls i olors), vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic, encara que no s'hi han valorat.
  
En aquest cas, s'estima que els possibles impactes derivats de l'activitat són:
  
- Contaminació atmosfèrica, per emissió d'olors.
  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies, per maneig deficient dels residus generats.
  
- Contaminació de sòls, per gestió inadequada de purins o per deficient impermeabilització de les fosses.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'atmosfera: retirada diària dels animals morts, dipositant-los en els contenidors instal·lats a aquest efecte; retirada cada 2 dies dels cadàvers per part de l'empresa autoritzada J.Canet SL; aïllament de les fosses de purins.
  
- Sobre les aigües superficials: absoluta estanquitat de la bassa de purins; construcció de dren perimetral per a impedir entrada d'aigua d'escorriment de l'exterior; drenatge d'escorriment interior de parcel·la cap a la bassa de purins o bassa de semblants característiques; no abocar el purí als llits públics, perímetres de protecció de captacions de proveïment urbà ni proximitats de brolladors.
  
- Sobre les aigües subterrànies: aplicació de purins com a adob orgànic quan la terra i les condicions meteorològiques ho aconsellen; no s'hi aplicarà el purí si el nivell freàtic està a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i carstificació.
  
- Sobre els sòls: no s'han realitzar aplicacions superiors a les indicades en els càlculs de dosificació, per a evitar la contaminació de sòls, disminució de la productivitat i fitotoxicitat en els cultius.
  
Altres mesures correctores són el manteniment de l'ús agrícola de la parcel·la no ocupada per les instal·lacions, instal·lació de tanca perimetral, gual sanitari i tela metàl·lica per a evitar-hi l'entrada d'ocells.
  
Respecte als drens perimentrals i interiors de parcel·la que condueixen les aigües d'escorriment, no s'adjunten dades tècniques, plànols o detalls d'aquests.
  
No s'inclou cap informació sobre la bassa de purins, i d'acord amb la documentació aportada l'explotació no disposa de la capacitat mínima de magatzem de residu del menys 3 mesos, fixada pel Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Les dosis d'adobat calculades en el punt 4.3. Gestió del purí no queden plenament justificades. Els resultats de les anàlisis de N, P i K són els proporcionats per Bayer, i atés que la composició del purí és variable i heterogènia entre explotacions (en funció de l'alimentació, sistema productiu, etc.) es considera que hauria d'haver presentat una anàlisi del purí generat de l'explotació.
  
La producció de purí s'ha menysvalorat, per la qual cosa serà necessari ampliar la superfície agrària en què aplicar el purí com a adob orgànic, i considerar no sobrepassar els 170 kg N/any/ha indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries.
  
L'activitat s'exerceix en zona agrícola amb construccions rurals semblants a l'explotació en les proximitats, encara que la visibilitat des del municipi de Tuéjar aconsella la plantació de vegetació perimetral en aquesta zona, tendeix a disminuir l'impacte paisatgístic i la propagació de males olors.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se, amb l'execució dels condicionants establerts en la present declaració d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental no incorpora programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització d'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Tuéjar (València), promoguda pel Sr. Salvador Albarracín Illueca, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre els sistemes de drenatge superficial proposats en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques d'aquest que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació d'aquest com a adob en camps de cultiu, el purí s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- S'han de presentar davant d'aquesta Direcció General, en el termini de 3 mesos, analítiques del purí (abans i després de ser tractat), i s'ha de realitzar un seguiment posterior amb analítiques periòdiques. En funció dels resultats, i en cas de ser necessari, s'han de presentar les correccions oportunes al tractament, al càlcul de la dosi d'adob i al calendari de la dosi d'aplicació.
  
- S'ha de construir una bassa per a purins, impermeabilitzada i tancada, amb una autonomia del menys tres mesos, fins a la retirada d'aquests com a adob orgànic a camps de cultiu, com queda establert en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Com a mesura higiènica i sanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps a sota de les reixes de les naus.
  
- S'ha d'ampliar la superfície agrària receptora de purí, per tal de no superar els 170 kg N/any/ha indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. S'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General autorització firmada dels propietaris, cèdula de propietat de les parcel·les receptores i plànol cadastral corresponents.
  
- L'adob amb el purí tractat només s'ha de realitzar sobre parcel·les explotades agrícolament, i rebutjar-ne la resta. No s'admeten parcel·les on existisquen sistemes de reg localitzat. La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de les fraccions amoniacals.
  
- La distància de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- A la zona visible des del municipi de Tuéjar s'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona (per exemple, Cupressus sempervirens), com a mesura d'integració paisatgística i per a reduir la dispersió de males olors.
  
- L'explotació ha de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la, que desinfecte de forma eficaç els vehicles a l'entrada a l'explotació.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 019/04-AIA
  
Títol: Indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics
  
Promotor: SMALTICERAM ESPAÑA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
SMALTICERAM ESPAÑA, SA és una indústria del sector ceràmic. Les instal·lacions que projecta en la parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda (Castelló), es destinaran concretament a la fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
La selecció de l'emplaçament s'ha dut a terme tenint en compte la proximitat a clients i proveïdors d'una banda, i a l'existència de serveis i equipaments per una altra.
  
Així, pel que fa a l'emplaçament on la indústria projecta implantar-se, cal assenyalar que es tracta d'una parcel·la de 107.591 m2 d'ús industrial inclòs en el Pla parcial de reclassificació del sector sud-14, que va ser avaluat ambientalment. Disposa d'una declaració d'impacte ambiental condicionada, de data 3 d'octubre de 2002. La ubicació elegida disposa dels serveis auxiliars característics del sòl industrial: subministrament d'aigua, xarxa de sanejament separativa, electricitat, gas, accessos, recollida municipal de RSAU, etc.
  
Es presenta un projecte que s'ha de desenvolupar, si és el cas, en quatre fases successives i sempre subjectes a consideracions mercantils. Els terminis que s'assenyalen per a l'execució de la totalitat de les fases sumen en total quasi set anys [9 mesos(1a fase) + 2 anys (2a fase) + 2 anys (3a fase) + 2 anys (4a fase)]. Se sol·licita l'autorització ambiental integrada de la totalitat del projecte, independentment de les fases que finalment s'executen. La present declaració d'impacte ambiental es redacta, no obstant això, sobre la primera de les fases, i, si és el cas, serà revisada posteriorment amb la successiva implementació de cadascuna de les fases en relació amb l'evolució del medi local.
  
El procés industrial comença amb la recepció de les matèries primeres (minerals i productes químics) i posterior emmagatzematge en sitges. Des d'elles, es formulen les frites, i es dosifica mitjançant transport pneumàtic als forns de fritatge les diferents matèries primeres en estat brut o amb matèries prefoses, a punt per a refondre.
  
En els forns de fritatge sota la flama directa dels cremadors, s'arriben a unes temperatures que la mescla de les diverses matèries primeres es fon i flueix cap a l'exterior del forn, i finalment cau en una bassa d'aigua, on la massa fosa cristal·litza, i conforma el que es denomina frita.
  
La frita així sintetitzada, es pot envasar directament, enviar-se a la secció de frites granulades fines o a la secció de compost.
  
La frita granulada fina és una frita d'una granulometria uniforme i determinada. S'obté processant la frita en un equip format per molins, tamisos i assecadors.
  
En la secció de compost es mesclen en sec frites amb minerals, colors i altres additius químics; aquesta mescla pot envasar-se directament a l'espera de ser expedida, o enviar-se a la secció de mòlta on, per a la mòlta per via humida, es transformarà en esmalt blanc o de color. Pot ser envasada per a l'expedició d'aquesta, o tractada en la secció d'atomització, on s'efectua l'assecatge i micronització, i s'obté així una serigrafia, que pot servir-se blanca o acolorida.
  
A banda del procés productiu en si mateix, es té una secció per a la recuperació de materials i neteja de les instal·lacions, on els materials susceptibles d'això es classifiquen per a la reutilització d'aquests o enviament a un gestor autoritzat de residus.
  
Com a equipament complementari al del procés productiu es disposa dels equips per a la transformació i subministrament elèctric, servei d'aire comprimit, gas natural, oxigen, aigua de procés i potable, tractament d'aigües residuals, tractament de gasos, emmagatzematge i subministrament intern de gasoil, etc.
  
Així mateix, es disposa de serveis auxiliars com poden ser una planta pilot, el laboratori de control de qualitat, tallers, laboratori d'assistència al client, departament de disseny, de producció i tècnics, oficines, zona d'exposició, menjador, lavabos i vestidors.
  
Tramitació administrativa
  
En data 12 de maig de 2003, la Direcció General de Qualitat Ambiental remet el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i sol·licita un informe de suficiència i idoneïtat de la documentació remesa, i assenyala a més que en el cas que l'esmentat informe no fóra emés en el termini de quinze dies, se suposaria el sentit favorable d'aquest.
  
En data 9 de setembre de 2003, es remet a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe sol·licitat, al mateix temps que es procedeix a la devolució de tota la documentació del projecte de referència, en ser insuficient per a la incoació d'un expedient d'avaluació d'impacte ambiental, per no tenir el resultat de la informació pública.
  
En data 5 de desembre de 2003, es rep escrit remés per la Direcció General de Qualitat Ambiental en què se sol·licita la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència, i comunica al mateix temps que finalitzat el termini d'informació pública del projecte bàsic i de l'estudi d'impacte ambiental presentat per Smalticeram España SA, no s'hi van presentar al·legacions.
  
Amb el resultat de la informació pública, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, una vegada completada la documentació necessària, tot això segons el que disposa el Decret 162/90, de 15 d'octubre, pel qual es desenvolupa el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
En data 23 de març de 2003, es rep en aquesta Direcció General un escrit en el qual la Direcció General de Qualitat Ambiental sol·licita novament la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
La indústria proposa la possibilitat d'aprofitament continu o discontinu d'una captació d'aigües subterrànies. Aquest pou forma part del domini públic hidràulic, per a poder disposar de l'aigua d'aquest pou la indústria ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que corresponga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i el nivell d'antropització del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Encara que s'assenyala la qualitat de les aigües del subsistema aqüífer de la Plana de Castelló sobre el qual es troba la localització seleccionada, res no s'indica en l'estudi d'impacte ambiental de la qualitat de l'aire ambient en l'entorn de l'emplaçament elegit, i representa aquest un factor d'importància atés que són precisament les emissions atmosfèriques de la indústria en projecte un dels punts clau a avaluar, sobretot tenint en compte els possibles efectes additius amb les factories d'aquest sector industrial que s'implanten actualment en la comarca.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Dins del medi físic perceptual s'analitza la flora i fauna i es cenyeix a la part d'aquestes que es veurien directament afectades, específicament durant la fase d'execució del projecte de referència, ja que únicament s'analitza la present en la parcel·la del polígon industrial, a la qual no se li dóna cap importància catalogable. La capa de terra vegetal de què disposa la parcel·la del polígon s'emprarà en l'enjardinament de les instal·lacions i per a l'ús d'aquesta en explotacions agrícoles.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Smalticeram España SA, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda, no s'arriben a identificar els impactes; s'analitzen les accions generadores d'impactes durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament, i s'actua sobre aquestes per a evitar o reduir la magnitud dels impactes.
  
Durant la fase de construcció i desmantellament de les instal·lacions, es proposa evitar els impactes a través de l'aplicació d'una sèrie de mesures preventives o correctores característiques dels projectes d'urbanització i obra pública, entre els quals, això no obstant, es troben a faltar les necessàries per al manteniment en bon estat de la capa de terra vegetal que es proposa reutilitzar en l'enjardinament de la parcel·la i en explotacions agrícoles. No es valoren els impactes durant la fase de construcció d'una factoria que en tot cas, s'executarà en l'interior d'un polígon industrial.
  
Durant la fase de funcionament s'identifiquen les accions que poden generar impactes, com són la circulació de vehicles, la producció de soroll i vibracions, l'emissió de contaminants a l'atmosfera, la generació d'aigües residuals i la producció de residus. Com ja s'ha assenyalat, no s'identifiquen els impactes, sinó les accions que poden produir-los, i actuar sobre aquestes amb mesures preventives o correctores, moment en què es valora de mode general l'impacte de cadascuna de les accions, sense assenyalar els elements impactats.
  
D'aquesta manera, es valora com a compatible l'impacte ambiental derivat de la generació de soroll, vibracions i olors, igualment, es valora com a moderat l'impacte ambiental derivat de la generació d'emissions gasoses ?encara que es prenen les procedents de les emissions que puguen produir-se després de la ruptura puntual de filtres-. No es valora l'impacte derivat de la generació d'aigües residuals, si bé, les mesures correctores adoptades permeten recircular les aigües de procés industrial, de manera que els únics abocaments de la indústria siguen els procedents de les aigües sanitàries i les pluvials, que es verifiquen a la xarxa separativa sanitàries/pluvials del polígon, i són les aigües sanitàries posteriorment enviades per al tractament d'aquestes a l'EDAR mancomunada Onda - Betxí - Vila-real. Finalment es valora com a moderat l'impacte ambiental derivat de la generació de residus, i es pren el procedent d'alguna classe d'accident durant les operacions de gestió interna dels residus, ja que la gestió externa no es valora en tenir previst portar-la a terme a través de gestors de residus externs.
  
Amb tot això, es conclou amb la classificació de l'impacte de la instal·lació com a mínim, a curt termini, reversible, recuperable i compatible.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica. Vibracions.
  
L'anàlisi de la transmissió de sorolls a l'exterior de les instal·lacions s'ha dut a terme a partir d'una estimació dels valors màxims de soroll en l'interior del local, d'acord amb els valors estimats en cada zona, amb uns màxims compresos entre els 65 i els 85 dB (A), el valor límit de 35 dB (A) en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants, els punts pels quals el so pot trobar una via de fuga i la distància al focus emissor. És ressenyable que s'adopta el criteri de no considerar en els càlculs les superfícies corresponents a les portes a l'exterior, per ser poques i de reduïda superfície relativa enfront de la dels tancaments.
  
Així, després de la reducció o atenuació que comporten els materials de construcció dels paraments verticals i la coberta, es calcula l'atenuació per distància al focus emissor. Després dels càlculs, es conclou que en els límits de la parcel·la no se sobrepassaran, com a màxim, els 33 dB (A).
  
No s'assenyalen les mesures correctores adoptades en les admissions d'aire o en les eixides, filtres de mànegues, etc., encara que alguns dels filtres de mànegues disposaran en aparença de sistemes d'insonorització.
  
Pel que fa a les vibracions s'indica que totes les màquines, a banda d'equilibrar-se dinàmicament i estàticament, s'instal·laran sobre bancades o suports flexibles seguint les indicacions dels fabricants.
  
2) Contaminació atmosfèrica.
  
En la primera fase que s'ha de desenvolupar, es preveu disposar de 62 focus d'emissió de contaminants atmosfèrics, que seran les eixides dels equips per al tractament de gasos. Així mateix, en els laboratoris de control de matèries primeres i assistència als clients, com també en la planta pilot es preveuen una sèrie de focus d'emissió discontínua que no disposaran de mesures correctores. Respecte d'això és ressenyable que s'indica que les emissions dels forns de fusió de frites a escala industrial ?que disposen de sistemes per al tractament de gasos- s'estimen iguals que la del forn de fusió de frites de la planta pilot, que fa l'abocament directe a l'atmosfera.
  
De forma bàsica, s'instal·laran dues classes de focus emissors, els de pols i els de fums. Els de pols corresponen a les seccions de recepció, emmagatzematge, dosificació i transport, secció d'esmalts compostos, secció de frita granulada fina, secció de mòlta, atomització i, finalment, secció de recuperació de materials. Els focus emissors de fums corresponen al mateix temps a la secció de fusió de frites i encara que no s'assenyala, s'entén que els atomitzadors de frites funcionant amb gas natural, també han de trobar-se entre els focus emissors de fums.
  
Com a mesures correctores en cadascun dels 62 focus, es projecten 14 tipus de filtres. Es tracta de filtres de mànegues, dotats en alguns casos de sistemes automàtics de neteja de mànegues, insonorització del ventilador i ciclons d'abatiment. És remarcable que despuntant per damunt d'altres empreses del sector, Smalticeram España, SA, ha disposat de filtres de mànegues de Nomex teflonat per al tractament de les emissions procedents dels forns de fusió de frites.
  
Pel que fa als valors límits d'emissió, i seguint en la línia de la mesura correctora adoptada en els forns de fusió, es prenen com a valors màxims d'emissió per a cadascun dels focus els valors límits d'emissió a l'atmosfera del BREF de fabricació de frites; aquests valors són inferiors als valors límits d'emissió recollits en el Reial decret 833/1975. Per a aconseguir aquest objectiu, s'exigirà als fabricants dels equips de tractament de gasos el compliment dels paràmetres del BREF, de manera que les quantitats màximes emeses siguen menors o iguals als límits del BREF.
  
Ja en l'àmbit de la higiene laboral, en aparença no es projecta implantar una xarxa per a l'aspiració general o localitzada amb punts d'aspiració distribuïts, de manera que la pols generada siga expulsada a l'exterior, i travesse un filtre de mànegues. Pel que fa als focus d'emissió que realitzen l'abocament a l'interior de les naus industrials, s'indica que el nombre de portes permetrà una total dilució en l'ambient. No obstant això, anteriorment s'havia assenyalat que el nombre de portes permetia discriminar-les en el càlcul de l'atenuació dels sorolls produïts en l'interior. En aparença hi ha una contradicció en el fet de voler evitar la propagació de sorolls operant amb les portes tancades, i al mateix temps cal assenyalar que el nombre de portes permetrà la dilució dels contaminants abocats a través dels focus que realitzen l'abocament d'aquests en l'interior de les naus.
  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica.
  
No s'indica clarament la procedència de l'aigua que es projecta usar en la indústria, i encara que inicialment s'indica que l'emplaçament disposa de subministrament municipal d'aigua, d'altra banda, s'indica la possibilitat d'usar aigua de pou, sense valorar el possible impacte sobre un recurs escàs en la nostra comunitat autònoma que pot tenir el consum de 243 m3/dia (80.156 m3/any), a pesar d'haver projectat mesures correctores de la contaminació ?tractament d'aigües residuals- i preventives del consum ?recirculació de les aigües tractades al procés productiu- i és l'aportació d'aigua la dirigida bàsicament a corregir les pèrdues per evaporació en la secció de fusió de frites (186.4 m3/dia).
  
No obstant això, en la zona s'han trobat aigües de pou per al regadiu de cultius de cítrics, en trobar-se pròxim el Toll d'Ascla, una surgència natural d'aigua a partir d'una antiga explotació d'argiles a hores d'ara abandonada, a banda de les lògiques dades cartografiades d'alta accessibilitat potencial a recursos hídrics (parcel·la situada sobre el subsistema aqüífer de la Plana de Castelló). No obstant això, si es necessita directament, o com aportació, l'ús d'una aigua l'ús actual de la qual és el regadiu per a ús industrial no s'ajusta a la legislació vigent i, en tot cas, requerirà autorització de l'organisme de conca corresponent o justificació legal que indique el contrari.
  
Les aigües sanitàries de lavabos i vestidors, com també les pluvials, són directament abocades a la xarxa separativa de sanejament municipal; les aigües sanitàries són posteriorment enviades per al seu tractament a l'EDAR mancomunada Onda - Betxí - Vila-real.
  
En la indústria es poden diferenciar diferents corrents d'aigües residuals industrials:
  
- Aigua emprada com a agent per a solidificar i refredar ràpidament la frita fosa. Una vegada així emprada, l'aigua calenta s'envia a través d'una canaleta fins a dues basses tancades de predecantació, i d'aquestes a dues basses obertes en les quals es produeix una altra decantació primària. A continuació passarà a una bassa de repòs des d'on es bombarà a les torres de refrigeració per al refredament d'aquesta. L'aigua refredada s'emmagatzemarà en una bassa des de la qual s'alimentarà el procés de refredament de frita fosa, i funcionarà així en circuit tancat i corregint les pèrdues per evaporació amb una aportació nova d'aigua procedent de la bassa d'aigua blanca depurada.
  
- Aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomització en blanc. Aquestes aigües es trasbalsen a través de diferents canaletes distribuïdes longitudinalment al llarg de les naus, fins a la bassa de recepció de la depuradora 1.
  
- Aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomització de color, en els laboratoris, cabines d'esmaltat, en la planta pilot i en la neteja de les instal·lacions. Totes aquestes aigües pararan a diferents canaletes distribuïdes longitudinalment al llarg de les naus, que la condueixen fins a la bassa de recepció de la depuradora 2.
  
- Aigua procedent de l'assecatge de les frites en la secció d'emmagatzematge. Es tracta de l'aigua de refrigeració arrossegada des de la secció de fusió de frites, que en dipositar-se en contenidors flexibles, lixivia, i és recollida a través de canaletes i és traslladada a la bassa de recepció de la depuradora 2.
  
La depuradora 1, o depuradora d'aigües blanques, es troba a coberta i disposa d'una bassa de recepció de 500 m3, on s'emmagatzema l'aigua residual que posteriorment rebrà un tractament fisicoquímic i passarà a emmagatzemar-se en una bassa de 200 m3 de capacitat per a la posterior reutilització.
  
La depuradora 2, o depuradora d'aigües de color, es troba a cobert i disposa d'una bassa de recepció de 300 m3, on s'emmagatzema l'aigua residual que posteriorment rebrà un tractament fisicoquímic i passarà a emmagatzemar-se en una bassa de 100 m3 de capacitat per a la posterior reutilització d'aquesta.
  
Les basses de recepció d'ambdues depuradores disposen de sondes de nivell per a evitar sobreeixides.
  
4) Contaminació del sòl.
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Dins d'aquest apartat, i recordant que la indústria es troba en una zona d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, és ressenyable que no es mencione aquest aspecte en l'estudi d'impacte ambiental.
  
5) Residus generats.
  
Durant el funcionament i manteniment de la indústria, es generaran una sèrie de residus inerts, assimilables a urbans i perillosos. Entre aquests últims, hi ha: envasos residuals, paper i cartó, plàstic, olis residuals, tubs fluorescents, sòlids contaminats, draps, cotons i esponges, pols ceràmica, frites fora d'especificació i fangs de depuradora.
  
Gran volum dels residus generats són reutilitzats en les instal·lacions, motiu pel qual es disposa d'una secció de recuperació de materials, on els materials susceptibles d'això es classifiquen per a la reutilització d'aquests o l'enviament a un gestor autoritzat de residus.
  
Pel que fa als residus perillosos generats que es gestionen externament, es proposa emmagatzemar-los temporalment, sense rebre cap tractament, en uns boxs de 80 m3 de capacitat disposats a cobert en la secció de recuperació de materials.
  
Pel que fa als fangs de depuració, s'assenyala que s'emmagatzemen en dues basses de 200 i 300 m3 de capacitat disposats en les depuradores 1 i 2 respectivament, des d'on seran reutilitzats en la secció de fusió de frites (els de la depuradora 1), o es bombaran a un atomitzador pròxim o seran retirats per un gestor autoritzat (els de la depuradora 2).
  
6) Programa de vigilància ambiental.
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental on es proposa el seguiment en el temps de l'estat de les instal·lacions i el compliment de la legalitat pel que fa a la generació de residus, emissions atmosfèrica i legionel·losi.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat k) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fosa de substàncies minerals, inclosa la producció de fibres minerals, amb una capacitat de fosa superior a 20 tones per dia, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la primera fase del projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa Smalticeram España, SA, a situar en la parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Els diversos residus generats durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus.
  
2) D'acord amb els serveis del polígon industrial exposat, no s'han d'executar els aljubs d'aigües potables i fecals indicats sobre plànol.
  
3) Han d'executar-se totes aquelles mesures correctores tendents a impedir la contaminació dels sòls i aqüífers en les zones d'esmaltat, gestió interna de residus i les conduccions, basses, i qualsevol element per on, de forma habitual o accidental, circulen aigües de procés industrial.
  
4) En les zones de treball on es manegen materials pulverulents s'han de disposar de boques d'aspiració distribuïdes, de manera que la pols generada siga expulsada a l'exterior, travesse un filtre de mànegues on queden retingudes les partícules amb un diàmetre igual o superior al diàmetre mitjà dels porus. En la zona d'emmagatzematge temporal de residus s'ha d'instal·lar igualment un sistema d'extracció forçada d'aire. El procés industrial s'ha de dur a terme amb portes i finestres tancades.
  
5) En les torres de refrigeració s'ha de complir amb la normativa existent de prevenció de legionel·la, Decret 173/2000 de 5 de desembre del Govern Valencià, l'Ordre de 22 de febrer de 2001 i amb el Reial decret 909/2001, de 27 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higiènics i sanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.
  
6) Els resultats del programa de vigilància ambiental han de determinar si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, s'ha de complir el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
7) L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per a cadascun dels focus emissions de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix han de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.
  
8) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de constar de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions dels diferents contaminants, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Els límits dels diferents contaminants han de ser, d'acord amb allò que s'ha expressat pel promotor, els valors límits d'emissió a l'atmosfera del BREF de fabricació de frites.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions realitzades per un centre qualificat o per l'empresa mateix una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments s'han de realitzar en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'ha d'elaborar un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalar-hi si compleix amb la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per l'empresa mateix una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- Controls anuals per a assegurar l'estanquitat de les conduccions, basses i qualsevol element per on de forma habitual o accidental circulen aigües de procés industrial.
  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
11) Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització ambiental integrada.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 403/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 3 de les Normes subsidiàries de Bocairent
  
Promotor: Ajuntament de Bocairent
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, riu Clariano, a sòl urbà, com també modificació i ampliació del sector de sòl apte per a urbanitzar SAU 1 Els Vilars sobre sòl no urbanitzable comú
  
Localització: Bocairent (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent es descriu a continuació:
  
- Reclassificar una parcel·la de 550 m2, actualment sòl no urbanitzable d'especial protecció, riu Clariano, com a sòl urbà. La parcel·la es localitza al sud-est del nucli urbà, delimitada pel pont de Sant Blai, carrer Vinalopó i llit del riu Clariano. L'esmentada parcel·la, d'acord amb l'estudi, es troba totalment edificada i la classificació actual d'aquesta, sempre d'acord amb la documentació aportada, es reitera, s'origina en un error en la delimitació del sòl urbà que es va cometre en les normes subsidiàries actualment vigents.
  
- Modificar i ampliar el sector de sòl apte per a urbanitzar SAU 1 Els Vilars segons una parcel·la de 4.981 m2, més zona verda, actualment de sòl no urbanitzable comú. L'esmentat sector es localitza al sud-oest del nucli urbà, i la parcel·la que s'amplia se situa a l'oest d'aquell. L'ampliació de la superfície obeeix estrictament a una motivació urbanística, com és el manteniment del nombre d'habitatges després de la incorporació al sector de dotació escolar.
  
2. Alternatives
  
S'han estudiat, únicament, l'alternativa 0 i la proposta presentada, i s'ha optat, finalment, per aquesta última.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Bocairent.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Bocairent, ha sigut sotmés a informació pública, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, Llei 46/1999, de 13 de desembre, de modificació de la Llei 29/1985, d'aigües, i els reglaments que les desenvolupen, hi ha afecció al domini públic hidràulic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Ens detindrem a continuació en la descripció d'aquells factors ambientals que per la sensibilitat o valor relatiu d'aquests destaquen respecte dels restants.
  
Pel que fa a la hidrogeologia, sí que adverteix l'estudi que el risc de contaminació d'aqüífers és alt, la qual cosa es confirma per la cartografia temàtica existent al respecte. Així, d'acord amb açò últim, la vulnerabilitat dels recursos subterranis serà gran enfront d'algunes amenaces derivades d'operacions pròpies de la construcció, que no de la fase de funcionament, atés que les aigües residuals seran conduïdes a la xarxa general de sanejament del municipi. No obstant això, cal fixar-se en el manteniment de la zona verda de què s'ha de disposar, pel fet que els fertilitzants, fitosanitaris, etc, que puguen usar-s'hi poden ser promotors de contaminació.
  
Els sòls, els quals han sigut caracteritzats de manera general per l'estudi, presenten una capacitat d'ús moderada, i estan actualment destinats al cultiu de fruiters de secà. Sí que cal, això no obstant, referir-se que, si bé l'estudi ha assenyalat que el risc d'erosió en l'àrea és reduït, d'acord amb la cartografia temàtica existent el risc és potencialment alt. Això ha d'implicar, necessàriament, que s'implementen mesures correctores a aquest efecte, no tant en la superfície que s'ha d'urbanitzar com en les confrontants.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Només cal destacar els següents:
  
- El canvi d'ús del sòl es considera com un impacte mínim pel fet que la superfície que s'ha de reclassificar és inferior a mitja hectàrea.
  
- Impactes propis dels treballs en obra civil.
  
S'entén que podran generar-se els impactes ambientals que segueixen:
  
- Sobre el sòl de l'entorn de la superfície a reclassificar, durant les obres d'urbanització d'aquesta, amb l'augment, per acció antròpica, del risc d'erosió d'aquest.
  
- Sobre l'aqüífer subjacent en exercir-se una activitat nova allí on se situa la zona verda, com és l'ús de productes fertilitzants, fitosanitaris, etc, per al manteniment de les espècies vegetals implantades.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
Com a aspectes generals cal dir que, pel que fa a la gestió dels residus sòlids urbans, s'assenyala l'existència de recollida selectiva. El proveíment d'aigua potable es realitzarà a partir de la xarxa de proveïment existent al municipi. Les aigües residuals s'abocaran a la xarxa general de sanejament.
  
Per a la fase de construcció s'han disposat les mesures correctores que són pròpies a les labors d'execució d'obres civils, com és el cas dels treballs d'urbanització. Així, es fa referència a regs periòdics, ús de silenciadors per part de la maquinària, tractament d'inerts, etc.
  
Cal destacar que la terra vegetal que s'ha d'usar en zones verdes haurà de provenir dels volums excavats durant els treballs d'urbanització, els quals, s'hi indica, seran recollits de manera que es garantisca la inalterabilitat de les propietats naturals d'aquests. Així mateix, el manteniment de la maquinària es durà a terme en tallers o llocs autoritzats, d'acord amb l'estudi.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Bocairent, promoguda per l'Ajuntament de Bocairent, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants disposats en la present declaració d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Com a condicionants a complir es disposen els següents:
  
- Els productes fertilitzants que puguen usar-se en les labors de manteniment de les espècies vegetals disposades en la zona verda de 3.447 m2, s'han de reduir a l'estrictament necessari, a fi d'evitar que l'excés revertisca en la contaminació de l'aqüífer subjacent. En aquesta línia, caldrà ajustar-se al que especifica el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre la protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, en relació amb el Codi de bones pràctiques agràries (Ordre de 29 de març de 2000 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació).
  
Així mateix, les espècies vegetals que s'hi utilitzen han de ser autòctones, i no se n'hi admetra qualsevol altra que, malgrat les característiques ornamentals d'aquestes, no s'ajuste a l'esmentada condició. Igualment, les esmentades espècies han de correspondre's amb el pis bioclimàtic en què es localitza la zona que s'ha de reclassificar.
  
Finalment es proposa que, de necessitar-se la realització de regs per al manteniment de les zones enjardinades, i si la freqüència d'aquests així ho aconsella, malgrat el caràcter autòcton de les espècies que s'hi han d'implantar, s'estudie la possibilitat d'establir un sistema de reg localitzat, atesos els majors avantatges ambientals.
  
- En el cas que el parc de maquinària no se situe en llocs autoritzats, com s'estableix en l'estudi, la qual cosa hauria d'argumentar-se àmpliament davant de la Direcció Ambiental d'Obra, aquesta pot decidir localitzar-lo només sobre superfícies impermeabilitzades, convenientment adequades per a l'esmentat ús. Així, les zones en què s'emmagatzemen residus perillosos, com ara olis, líquids de frens, etc., han d'anar proveïdes de soleres amb pendents dirigits a un canal amb reixeta i arqueta cega prou dimensionada, a fi de recollir possibles abocaments accidentals. De la mateixa forma s'han d'emmagatzemar en el mateix lloc tots els residus perillosos que puguen generar lixiviats.
  
- Totes les superfícies auxiliars emprades durant els treballs de construcció han de ser objecte de descompactació per subsolatge. Especial atenció mereixen aquelles que es localitzen a l'oest de les reclassificades, perquè, a més, han de veure restituïdes les condicions originals de vegetació i sòls, vista l'alta erosionabilitat potencial de la zona.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 20 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 391/03-AIA
  
Títol: Ampliació d'una explotació avícola d'engreixament
  
Promotor: María Dolores Mollá López
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Caudete de las Fuentes (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament
  
Localització: Partida barranc Pinoso, polígon 8, parcel·la 195 i 196, del terme municipal de Caudete de las Fuentes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
Es projecta la construcció d'una nau de planta rectangular amb coberta a dues aigües, amb capacitat per a 29.600 pollastres d'engreixament.
  
La criança es realitzarà sobre llit de borumballa. Després de cada cicle d'engreixament (50-52 dies), s'efectuarà un buidament sanitari de 2 setmanes. Es realitzaran 5 cicles/any.
  
La gallinassa que es produirà anualment serà aproximadament de 700 t i serà retirada de la nau en finalitzar cada cicle d'engreixament per una empresa aliena a l'explotació, que la destinarà a usos diferents, com és el del cultiu de xampinyons o l'ús com a esmena orgànica en camps de cultiu. S'aporta contracte de retirada de gallinassa, subscrit amb l'empresa Emilio Giménez e Hijos, SL (amb domicili a Requena, Av. Arrabal, núm. 46-2-3, i CIF núm. 96 755 923-R).
  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació, tot i que en un inici es justifica el dipòsit d'aquests en la fossa de cadàvers municipal, en la qual s'estratifiquen les restes d'animals amb capes de calç viva, després de la sol·licitud d'ampliació, es comunica que es disposarà de contracte de retirada de cadàvers amb una empresa gestora autoritzada, en el moment de l'inici de l'activitat.
  
Es disposarà de sistema de desinfecció a l'entrada de l'explotació, consistent en l'ús de motxilla desinfectant. En els buits de les finestres de la nau es col·locarà tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.
  
L'explotació es localitza a 930 m del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remés per la Comissió de qualificació d'activitats en data 27 de novembre de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 244 de 14 d'octubre de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 23 de març de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a:
  
- Segons comunicat de l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes, la fossa municipal de cadàvers es troba clausurada des de fa aproximadament un any. Com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, ha de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, per la qual cosa ha de presentar la justificació corresponent.
  
- En la documentació aportada no s'ha considerat la construcció d'un femer en l'explotació. Com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, ha de disposar-se de femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Per la qual cosa ha de presentar memòria descriptiva del femer, plànol d'ubicació en l'explotació, com també plànol de detall d'aquest.
  
En data 2 d'abril de 2004, el promotor remet l'ampliació sol·licitada, en la qual s'inclou la informació següent:
  
- Per a la gestió de cadàvers es pretén subscriure una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers, com estableix el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà. Per a la recollida de cadàvers, s'ha de disposar d'un contenidor homologat per a dipositar els animals morts de 800-1000 l de capacitat, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-ho amb grua des d'un camió. El contenidor estarà situat fora de la zona d'activitat ramadera.
  
- La gallinassa s'ha de traslladar sobre camió amb remolc a una planta de producció de fem per a la posterior utilització d'aquesta com a adob orgànic. En l'explotació s'ha de disposar de femer contigu a la nau, amb solera de formigó de 15 x 15 m amb pendent cap a la fossa de recollida de lixiviats d'1 x 1 x 0,5 m.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal, condicionat al manteniment de la distància mínima entre activitats semblants que establisca la reglamentació vigent.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'explotació ramadera intensiva, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini de vinya, oliveres i ametllers.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació d'impactes mitjançant l'elaboració d'una matriu causa-efecte en la qual es relacionen les accions impactants i els factors impactats, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, es considera impacte negatiu el suportat per la flora, aire i medi perceptual, tot i que l'impacte global de l'activitat sobre l'entorn es considera positiu, amb l'adopció de les mesures correctores que es recullen en l'esmentat document.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establert una sèrie de mesures protectores i correctores, entre les quals s'inclouen les següents:
  
- Durant la fase de construcció:
  
· S'han d'utilitzar materials i colors que harmonitzen amb el paisatge circumdant.
  
· A fi de minorar l'impacte visual, s'ha de realitzar plantació vegetal per a generar una barrera visual, i plantar concretament xiprers (Cupressus sempervirens), en ser una espècie de coneguda experiència en la zona en adaptabilitat, de ràpid creixement i que harmonitza amb el medi circumdant.
  
- Durant la fase de funcionament:
  
· La nau ha d'estar dotada de sistemes de ventilació forçada, mitjançant 8 extractors en un costat de la nau, i motoreductor d'obertura i tancament de la finestra, de manera que disminuïsca l'impacte per emissió de males olors.
  
· L'explotació es tancarà perimetralment.
  
· S'ha de disposar en l'explotació de sistema a pressió per a la desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
· S'ha de col·locar malla antiocells en buits i finestres.
  
· S'ha disposar de femer en l'explotació.
  
En general, les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són adequades a l'activitat que pretén dur-se a terme.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la granja avícola de broilers, situada al terme municipal de Caudete de las Fuentes, promogut per María Dolores Mollá López, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els pollastres, com també del femer.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- En l'explotació s'ha de disposar de femer contigu a la nau, amb solera de formigó de 15 x 15 m amb pendent cap a la fossa de recollida de lixiviats d'1 x 1 x 0,5 m.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 d'abril de 2004: El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín