Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1841)

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, pel qual ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4719

Data del DOGV
:   25-03-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/1841


Data del document
:   11-02-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Elx
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, pel qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/Q1841]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental i, en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental que corresponen als expedients 600/8456-AZC, 618/7171-GHD i 667/1526-QUV, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 600/6728-QOE sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració de gas natural per a una indústria paperera en el terme municipal de Beniparrell (València), el promotor de la qual és Ecker, SA, i basant-se en les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa Ecker, SA, pretén instal·lar una planta de cogeneració de gas natural que aprofite la calor residual dels gasos de combustió per a la producció de vapor i el gas natural consumit per a produir energia elèctrica a través d'alternadors.
  
El grup es dissenya amb la intenció de recanalitzar a la xarxa pública els excedents de producció d'energia elèctrica i percebre així la quantitat establerta a l'efecte.
  
Enquadrament territorial
  
Les instal·lacions on es localitzarà la planta se situen a la parcel·la que Papelera Ecker, SA, té en un sòl urbà industrial a la partida de El Palacio, s/n, municipi de Beniparrell, província de València.
  
Característiques naturals del territori
  
No apareixen incloses en l'estudi d'impacte ambiental, probablement per entendre que en situar-se dins d'un polígon industrial no són rellevants per a l'obtenció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental. No obstant això, aquest criteri no apareix exposat en la documentació presentada, i queda injustificada la no-presència de les característiques naturals del territori.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi descriu amb certa profunditat els aspectes tècnics de la instal·lació i el funcionament de la planta de cogeneració dins de l'apartat relatiu a la descripció de l'actuació.
  
Es procedeix a continuació a l'avaluació de les accions susceptibles de produir impacte ambiental, centrant-se sobretot en les emissions contaminants i la producció de soroll.
  
De l'anàlisi del document s'entén que si bé s'han identificat correctament els dos principals problemes d'aquest tipus d'instal·lacions, la contaminació atmosfèrica i acústica, pareix que s'ha deixat de costat la gestió de residus tòxics i perillosos indicant tan sols que «serà realitzada per un gestor autoritzat».
  
Es podria aprofundir un poc més en aquesta problemàtica, per senzilla que parega, i avaluar les quantitats de residus generats per la totalitat de la instal·lació, procedint així a sol·licitar els permisos pertinents i indicar la identitat del gestor a qui s'adscriu l'activitat.
  
Com a conclusió, l'estudi d'impacte ambiental pareix que s'estima com suficient excepte en xicotets detalls que es comentaran en les mesures correctores que s'han d'adoptar i en la profunditat del Programa de Vigilància Ambiental.
  
No obstant això, i per les característiques d'aquest tipus de projectes, la falta dels aspectes citats no impedeix la redacció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa i anàlisi de les al·legacions
  
En data 19 d'octubre de 1999, Amparo García Chapa, administradora de l'empresa Ecker, SA, com a representant d'aquesta, va sol·licitar que la Conselleria de Medi Ambient tramitara l'expedient oportú relacionat amb la construcció d'una planta de cogeneració de gas natural, i hi va adjuntar els exemplars del projecte industrial, estudi d'impacte ambiental, estudi de correcció de la contaminació i certificat ECA sobre les mesures correctores de la contaminació.
  
En data 30 de novembre de 1999 es va sol·licitar consulta al Servei de Residus i Contaminació a fi que donara a conéixer les al·legacions, les propostes i les indicacions que considerara oportunes.
  
En data 1 de desembre de 1999 es va sol·licitar consulta a l'Ajuntament de Beniparrell a fi de donar a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 16 de desembre de 1999 es va rebre del Servei Territorial d'Indústria i Energia el projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública.
  
En l'esmentat document figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial de la Província de València número 248, de 19 d'octubre de 1999, sense que es presentara al·legació alguna en el període establert per a això.
  
En data 19 de gener de 2000 es va rebre de l'Ajuntament de Beniparrell un informe segons el qual es considera que no es produiran efectes negatius respecte a l'impacte ambiental pel desenvolupament del projecte, indicant a més la localització d'aquest en sòl urbà industrial.
  
En data 27 de gener de 2000 es va rebre de la Direcció Territorial d'Activitats Qualificades la documentació i l'expedient instruït per l'Ajuntament de Beniparrell relatiu a la sol·licitud de llicència municipal, sense que es reportara cap tipus de problema respecte d'això.
  
En data 28 d'abril de 1999 es va rebre en aquest Servei la contestació a la consulta efectuada al Servei de Residus i Contaminació, on es realitzaven els següents comentaris:
  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Com també hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual es troba igualment disponible en els mencionats serveis territorials. (La citada enquesta s'omplirà tant dels focus emissors que es proposen en l'EIA com dels focus emissors amb els quals compte en l'actualitat l'activitat).
  
- Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten l'extracció de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i l'accessibilitat a aquests per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
- Quant al soroll, l'EIA pren com a referència els límits que se citen en l'Avantprojecte de Llei de Protecció contra la Contaminació Sonora de la Generalitat Valenciana. Aquestes mesures no es poden tindre en compte i l'estudi haurà de regir-se per la normativa vigent (ordenança municipal o RAMINP).
  
- Quant a la producció de residus perillosos (per exemple, els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es farà entrega dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Quant al Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
· Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
· Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o d'instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP).
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per l'empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà del Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental sobre el projecte d'instal·lació de planta de cogeneració de gas natural per a indústria paperera en el terme municipal de Beniparrell (València), el promotor del qual és Ecker, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Com també hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual es troba igualment disponible en els mencionats serveis territorials. (La citada enquesta s'omplirà tant dels focus emissors que es proposen en l'EIA com dels focus emissors amb els quals compte l'activitat en l'actualitat).
  
2. Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten l'obtenció de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i l'accessibilitat a aquests per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
3. Quant al soroll, l'activitat haurà de regir-se per la normativa vigent respecte d'això (ordenança municipal o RAMINP).
  
4. Quant a la producció de residus perillosos (per exemple, els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es van lliurar els residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any (es considerarà la totalitat de residus produïts per la planta, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació) haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa a la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Quant al Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, haurà de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per l'empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior dels habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per l'empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 618/0529-DDC sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració a gas natural per a indústria d'envasos de paper-cartó en el terme municipal de Cheste (València), el promotor del qual és Enesval, SL, i basant-se en les consideracions següents:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa Enesval, SL, pretén instal·lar una planta de cogeneració a gas natural que aprofite les calors residuals dels gasos de combustió i de la refrigeració de les camises dels motors per a la producció d'aire calent i el gas natural consumit per a produir energia elèctrica a través d'alternadors.
  
Enquadrament territorial
  
Les instal·lacions on es localitzarà la planta se situen en la parcel·la 6-C del polígon industrial Castella, que pertany al municipi de Cheste, província de València.
  
Característiques naturals del territori
  
No apareixen reflectides a l'estudi d'impacte ambiental, probablement per entendre que en situar-se dins d'un polígon industrial no són rellevants per a l'obtenció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental. Això no obstant, aquest criteri no apareix exposat en la documentació presentada, de manera que no queda justificada la no-presència d'aquelles.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
En compliment de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei anteriorment citada, es redacta el present estudi d'impacte ambiental (EIA), i queden exposats tant els objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
L'estudi descriu amb alguna profunditat els aspectes tècnics de la instal·lació i el funcionament de la planta de cogeneració dins de l'apartat relatiu a la descripció del projecte.
  
A continuació avalua les accions susceptibles de produir impacte ambiental, distingint entre la fase de realització i de funcionament.
  
De l'anàlisi del document s'entén que s'han identificat correctament els tres principals problemes d'aquest tipus d'instal·lacions, encara que falta algun nivell de detall pel que fa a la gestió de residus, emissions atmosfèriques i contaminació acústica.
  
Com a conclusió, l'estudi d'impacte ambiental sembla que estima com suficient excepte en xicotets detalls que es comentaran en les mesures correctores a adoptar i en l'absència del programa de vigilància ambiental.
  
No obstant això, i per les característiques d'aquest tipus de projectes, la falta dels aspectes citats no impedeix la redacció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa i anàlisi de les al·legacions
  
En data 22 d'octubre de 1999, el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els exemplars del projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i resultat del període d'informació pública.
  
En l'esmentat document figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 195, de 18 d'agost de 1999, sense que es presentara cap al·legació en el període establert a l'efecte.
  
En data 30 de novembre de 1999 es va sol·licitar consulta al Servei de Residus i Contaminació per tal que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 1 de desembre de 1999 es va sol·licitar consulta a l'Ajuntament de Cheste amb l'objecte que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes, sense que s'haja rebut contestació a la mateixa fins a la data de redacció d'aquest document.
  
En data 28 d'abril de 1999 es va rebre en aquest servei la contestació a la consulta efectuada al Servei de Residus i Contaminació, on es realitzaven els següents comentaris:
  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Les tres xemeneies d'emissió de contaminants presenten una disparitat quant a l'alçària proposada per a cadascuna d'elles, ja que mentre en la pàgina 25 de l'estudi d'impacte ambiental diu que se situaran totes a una altura de 9 metres, en l'enquesta nacional sobre contaminació atmosfèrica que s'inclou en l'estudi s'indiquen altres alçàries d'aquestes (xemeneia 1: 9,75 m, xemeneia 2: 13,4 m i xemeneia 3: 12,36 m).
  
- Quant a les emissions de CO estimades, no es corresponen les dades exposades en l'estudi d'impacte ambiental (inferiors a 600 mg/Nm³) amb el que reflecteix el projecte d'instal·lació de la planta (950 mg/Nm³). Si tenim en compte la dada reflectida en el projecte d'instal·lació aquests nivells d'emissió sobrepassen els límits fixats en l'annex IV del Decret 833/1975.
  
- Quant a l'afirmació 4 de l'apartat 6 (conclusió), cal aclarir que els límits d'emissió de NO2 estan especificats en l'apartat 27, annex IV del Decret 833/1975.
  
- L'activitat, segons el redactor de l'EIA, està classificada com potencialment contaminant de l'atmosfera dins del grup B, per tant, segons l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, s'hauran de realitzar mesuraments de les emissions per una entitat col·laboradora de l'administració o per un organisme de control autoritzat cada tres anys, i no cada cinc anys com proposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Quant a la producció de residus perillosos (per exemple: olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que sembla que produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es farà lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any, haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Quant al programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
· Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
· Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o d'instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP). En cas contrari haurà d'incrementar les mesures d'aïllament fins a aconseguir uns nivells admissibles.
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
· El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cadascun dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir la freqüència en els focus que habitualment no funcionen (per exemple: xemeneia de bypass, o com s'indica en l'estudi, en la xemeneia 1) i haurà de realitzar-se dels focus que produeixen efectiva i habitualment l'abocament.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental sobre el projecte d'instal·lació de planta de cogeneració de gas natural per a indústria d'envasos de paper-cartó al terme municipal de Cheste (València), el promotor del qual és Enesval, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. Es regularà l'alçària de les xemeneies segons el que exposa l'enquesta nacional adjunta o bé es tornarà a tramitar l'esmentat document amb les modificacions pertinents, amb l'objecte d'eliminar les disparitats detectades. Així mateix, afegir que les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar de l'adequada accessibilitat d'aquestes per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, per a facilitar la presa de mostres.
  
3. Es verificarà que les emissions de CO són inferiors en tot moment a les establertes en l'annex IV del Decret 833/75, és a dir, comprovant que no se supera la quantitat de 600 mg/Nm³ en cap cas. Respecte als límits de NO2 s'estarà al que disposa l'apartat 27 de l'annex IV del Decret 833/1975.
  
4. Quant a la producció de residus perillosos (per exemple els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que al parèixer produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es farà lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any (es considerarà la totalitat de residus produïts per la planta, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació) haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Quant al Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental i tenint en compte que l'activitat s'ha classificat dins del grup B com potencialment contaminant de l'atmosfera, haurà de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzats per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior dels habitatges o les instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, l'ordenança municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzats una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn. En cas de no complir els màxims permesos, s'incrementaran les mesures d'aïllament.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 667/2794-INY referent al projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada que afecta al terme municipal de Quartell (Camp de Morvedre), el promotor del qual és l'ajuntament, sobre la base de les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa Prosimed, SA, ha presentat un programa d'actuació integrada a l'Ajuntament de Quartell, amb el qual es pretén definir conforme a la vigent legislació urbanística constituïda per la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, i a la Llei del Sòl Estatal en allò no regulat per les anteriors i la Llei del Sòl no Urbanitzable de la Comunitat Valenciana, un nou sector de sòl urbanitzable d'ús global industrial, acció que implica una modificació de les vigents normes subsidiàries de planejament en requerir-se la reclassificació dels terrenys sobre els quals es pretén actuar, la classificació actual dels quals és la de sòl no urbanitzable.
  
L'ordenació detallada del sector, la superfície del qual és de 50.399 metres quadrats, s'estableix en una franja de sòl que queda entre la N-340 i la línia del ferrocarril València-Tarragona. Els terrenys afectats estan dividits en parcel·les, de les quals, totes menys una són propietat de Prosimed, SA.
  
Enquadrament territorial
  
El sòl objecte de modificació de classificació es troba ubicat al terme municipal de Quartell a la comarca del Camp de Morvedre, de la província de València. Concretament, la modificació afecta a 50.399 metres quadrats de sòl al polígon 5 (partida de la Foia) a l'est del nucli urbà i al costat de la carretera nacional N-340.
  
Els límits del sector on es proposa modificar la classificació són els següents:
  
- Al nord, carretera de desacceleració des de la N-340 a la carretera de Quartell.
  
- Al sud, parcel·les de cultius de tarongers propietat de distints propietaris.
  
- A l'oest, carretera nacional N-340.
  
- A l'est, parcel·les de cultius de tarongers propietat de distints propietaris.
  
Característiques naturals del territori
  
La zona d'estudi presenta una morfologia plana amb una altitud de 10 metres sobre el nivell del mar, el terreny es troba formant els típics bancals propis de l'agricultura de la zona.
  
Geològicament, el material que aflora en la zona d'estudi és denominat mantells d'aragall. Són argiles roges amb cantells de crosta del plistocé superior.
  
L'aqüífer sobre el qual s'assenta el municipi de Quartell és el sistema 56 Serra d'Espadà-Plana de Castelló-Plana de Sagunt, en la subdivisió del sistema on es troba Quartell, la composició d'aquest són paquets de graves, arenes i conglomerats en formació fonamentalment argilosa. La qualitat de les aigües es troba molt degradada per factors antròpics. Aquest aqüífer és vulnerable davant de la contaminació.
  
Pel que fa a la vegetació i a la fauna l'àrea es troba totalment antropitzada per amplis espais destinats al cultiu de cítrics. La vegetació desenvolupada en la zona, és la pròpia de la regió mediterrània marcada per la proximitat al mar. Entre la fauna existent no s'ha d'indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés, assentant-se sobre hàbitats molt transformats i amb un nivell d'exigència ambiental mínim.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental referit a la modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada a Quartell, presenta un contingut deficient, limitant-se molt lleugerament a identificar alguns possibles impactes i sense proposar mesures correctores suficients. No obstant això, vista la finalitat de la modificació, la ubicació i les característiques ambientals de la zona pels tècnics d'aquesta Conselleria, és possible resoldre l'expedient en tramitació.
  
El contingut bàsic de l'estudi que s'ha presentat comprén, en primer lloc, una introducció que inclou presentació i antecedents, en segon lloc, una relació de la normativa aplicable, indicant els objectius de l'estudi i la localització de la zona afectada, en tercer lloc es realitza una descripció de l'estudi que inclou els epígrafs: introducció, descripció del projecte, actuacions generadores d'impacte ambiental, estudi del medi ambient natural, estudi integrat del medi i medi socioeconòmic.
  
L'apartat quart, descripció i valoració d'impactes, que comprén: una introducció, identificació d'impactes, descripció d'impactes i valoració d'impactes, hauria de ser un dels punts millor tractats, però resulta ser prou escarit i obvia aspectes de rellevant importància. La introducció i la identificació d'impactes es limiten a la descripció del mètode proposat per Gómez Orea, sense centrar-se realment en el propòsit del projecte que s'està estudiant. La descripció dels impactes com tal no existeix, es limita a repetir el propòsit del projecte. Pel que fa a la valoració d'impactes, s'identifiquen com a accions generadores d'aquests, els següents: ocupació i canvis d'ús del sòl, consum de recursos naturals, generació de residus, impacte de les aigües residuals, riscos, contaminació atmosfèrica, impacte sobre els sectors econòmics i patrimoni.
  
Entre les accions generadores d'impacte enunciades, després de l'anàlisi es pot indicar el següent:
  
- El consum de recursos naturals se centra en el consum de l'aigua, el sòl i el paisatge. El consum d'aigua no s'ha previst, únicament es té com a orientació que serà «escàs» i que el proveïment provindrà d'uns pous de reg a què té dret el propietari dels terrenys, situats a l'altre costat de la N-340. Es desconeix de quina dotació diària d'aigua es parla aproximadament, si la capacitat dels pous permetrà el proveïment del polígon conjuntament amb el regadiu, si compleix les característiques que exigeix la reglamentació tecnicosanitària per al proveïment i control de les aigües potables de consum públic (RD 1.138/1990, de 14 de setembre).
  
- S'evidencia que es produirà l'impacte sobre el paisatge i com a mesura correctora es diu textualment: «es preveu la zona verda davant de la indústria per a minimitzar l'impacte visual». Amb aquesta frase pareix resolt l'impacte sobre el paisatge, sense donar orientació alguna sobre quines plantacions constituiran la zona verda, si seran de port gran o xicotet, si necessitaran reg o no, la qual cosa suposaria un major consum d'aigua o no, són mancances que mediambientalment no es resolen.
  
- La generació de residus està limitada a exposar obvietats sense indicar orientativament quin tipus de residus són susceptibles de produir-se, segons quines indústries tinguen intenció d'ocupar el nou sòl industrial. Com també, sobre els residus qualificats com tòxics i perillosos únicament es menciona que poden convertir-se en agents causants d'impactes ambientals, sense donar solució al seu tractament, en cas de generar-se per alguna de les indústries futures. No es consideren els impactes que produirien els residus generats per la construcció del polígon industrial.
  
- Les aigües residuals es diferencien entre les procedents del consum humà i les industrials. Les primeres es proposen ser tractades per mitjà d'un sistema de filtres biològics, sense més informació, com les característiques fisicoquímiques dels efluents i el volum esperat. Respecte a les industrials, s'indica que les indústries ubicades a la parcel·la número 1 no produiran aigües residuals industrials, mentre que les ubicades a la parcel·la número 2 disposaran d'una bassa de recollida d'abocaments industrials sense conéixer la ubicació, ni característiques dels efluents que s'han d'abocar, i seran posteriorment recollits per una empresa autoritzada per al tractament posterior.
  
- Es menciona la intenció d'ubicar una depuradora segons el Pla General d'Ordenació Urbana, actualment en elaboració, com també una xarxa de clavegueram separativa, a la qual es connectaran les aigües residuals una vegada entre en servei. Aquesta mesura no és apropiada, de manera que s'haurà de desenvolupar abans de la ubicació de qualsevol tipus d'indústria la corresponent depuradora que permeta el correcte tractament dels efluents.
  
- Els riscos detectats en la zona d'actuació, segons l'estudi d'impacte ambiental, són nuls. No obstant, el mapa geocientífic de la província de València identifica la zona d'ubicació del futur polígon industrial com altament vulnerable a la contaminació de les aigües subterrànies per porositat, la qual cosa exigeix l'adopció de mesures correctores que disminuïsquen la contaminació conseqüència de la implantació del polígon.
  
- Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, afirmen que el tipus d'indústria que s'instal·le no produirà tal contaminació, indicant que no obstant això, les normes subsidiàries preveuen mesures correctores per a la contaminació. No es considera la contaminació atmosfèrica susceptible de produir-se per la fase de construcció del polígon, conseqüència dels fums generats per la maquinària de moviments de terres, com també per la pols produïda.
  
- Respecte al patrimoni s'indica que no es produirà impacte, per no existir elements per a preservar, després de consultar a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Ciència, a la població i a les autoritats municipals.
  
El Programa de Vigilància Ambiental proposat estableix uns indicadors capaços de detectar possibles impactes, com també descriu el procés que ha de seguir-se per a desenvolupar el pla proposat. Les mesures de vigilància proposades corresponen a la fase de funcionament del polígon, però no s'inclou la fase de construcció.
  
Tramitació administrativa
  
La Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre amb data 19 de novembre de 1999 un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, documentació tècnica, certificat d'aprovació provisional i certificat relatiu a la informació pública del projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada de Quartell. Segons certificat expedit pel secretari de l'ajuntament l'edicte d'informació pública corresponent al projecte va aparéixer inserit en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.508, de 2 de juny de 1999, en el Butlletí Oficial de la Província de València número 111, de 12 de maig de 1999, i en el diari Las Provincias de 17 d'abril de 1999.
  
Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
El secretari de l'Ajuntament de Quartell certifica respecte a la modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada, el no haver presentat cap al·legació.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la declaració d'impacte ambiental de la modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada a Quartell (Camp de Morvedre), el promotor del qual és l'ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del citat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el polígon industrial es tindran en compte els següents punts:
  
1.1 En qualsevol cas, l'ordre d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'ajustarà al que preveu el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
L'incompliment en els límits establerts en les ordenances obligarà a cada una de les activitats a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa municipal de clavegueram.
  
1.2 El desenvolupament del sòl urbanitzable d'ús industrial quedarà supeditat a l'acceptació de l'òrgan gestor de l'estació depuradora d'aigües residuals, de nova construcció, de l'admissió per a tractament de l'increment de volums.
  
En cas que no fóra possible el tractament en les instal·lacions que el Pla General d'Ordenació Urbana inclou, actualment en redacció, haurà de dotar-se al sector del seu propi sistema de depuració.
  
2. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus en tot l'àmbit del polígon industrial i en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En aquest sentit l'ajuntament en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el procés de producció de residus tòxics i perillosos, i atés que els residus d'aquest caràcter han de ser evacuats i tractats per una empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de dites empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de productor de residus tòxics i perillosos o la inscripció en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
3. Respecte al subministrament d'aigua, s'haurà de documentar la disponibilitat i qualitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del polígon.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.