Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 412, del 01-08-1986 (1986/806863)

ACORD de 21 de març, de 1986, del Consell de la Generalitat Valenciana , sobre elaboració del Programa Econòmic Valenciá a termini mitjà 1988-1991 (PEV 88-91).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   412

Data del DOGV
:   01-08-1986

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1986/806863


Data del document
:   21-03-1986

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Acord

Acord de 21 de març de 1986, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre elaboració del Programa Econòmic Valencià a mig termini 1988-91. (PEV 88-91).  
El Consell de la Generalitat Valenciana, en sessió celebrada el dia 21 de març de 1986, adoptà, entre altres, el següent Acord:   
El Programa Econòmic Valencià (PEV) és el marc en què s'ordenen les polítiques del Consell per aconseguir un creixement harmònic que contribuesca al benestar de tots els ciutadans.   
Mitjançant la programació econòmica el Govern valencià pretén de compatibilitzar objectius d'eficiència (competitivitat, flexibilitat, productivitat, intervenció pública ordenada, contenció de la pressió fiscal), de caràcter social (fre a les desigualtats socio- econòmiques i a qualsevol forma de marginació) i recobrament de l'actiu físic natural (contenció de la deterioració del medi físic, regeneració de recursos naturals, equilibri en l'ús del territori).   
L'economia valenciana, per la tradició històrica i el potencial actual, no pot ser relegada a un paper marginal en el context europea, ans al contrari, ha de sumar-se als nous reptes tecnològics que s'estan generant amb molta celeritat. Per això, els propers anys han de ser d'ajustament i d'esforç modernitzador, en què s'assenten les bases necessàries perquè l'incipient reactivació econòmica adquiresca caràcter estructural i permanent.   
Aquesta aposta pel futur ha de trobar en el PEV 1988-91 un març de referència en què els objectius socials, d'eficiència i de no agressió a la naturalesa, abans esmentats, queden integrats en aquesta nova realitat que és l'Europa Comunitària.   
Malgrat la gran informació acumulada en realitzar el Llibre Blanc «La Comunitat Valenciana en l'Europa Comunitària», és evident que no podem. conèixer exactament els problemes que aniran apareixent en assumir aquest nou repte, sí sabem., però, que no escometre'l amb decissió i claredat d'idees no ens ajudarà a resoldre els greus problemes de l'atur amb els qual s s'enfronta la nostra societat, ni les distorsions generades em molts anys de creixement inharmònic.   
Sabem, per la tendència dels intercanvis i les formes que adquereix la producció en un món desenvolupat, que les idees del passat han quedat obsoletes, que l'objectiu de produir més i més barat no correspon al model econòmic i social pel qual apostem. L'esforç modernitzador passa per la millora tecnològica, organitzativa i de qualitats, així com per la capacitació professional del nostre capital humà, tot això amb l'objectiu primari de diferenciar la nostra producció de béns i serveis, perquè aquesta trobe segments específics dels mercats intern i extern, tot podent conviure, així, amb l'oferta externa que l'obertura de les nostres fronteres ens procura.   
El concepte diferenciador, però, ha d'anar més enllà del terreny estrictament productiu i impregnar els serveis públics. Els nostres projectes educatius, sanitaris i de serveis socials han de tendir a l'expansió de l'heterogeneïtat i estar dotats de flexibilitat. També en les polítiques de foment de la col·locació s'imposa la creativitat i la innovació, sense pors ni rigideses que condicionen la possibilitat d'acabar amb aquesta xacra social.   
En el terreny de les infrastructures físiques i socials l'objectiu ha de ser de qualitat i d'harmonia amb el medi ambient en què s'enquadren, més que de quantitat, perquè el primer és sinònim de durabilitat, i el segon ha donat lloc a productes molt peremptoris i, per això mateix, costosos. Finalment, les nostres infrastructures han d'orientar-se a servir de suport d'aquest edifici diferenciat que volem construir.   
Així doncs, el PEV 1988-91 ha d'abordar decididament una opció d'eficiència que es concrete en la diferenciació de la nostra producció, els nostres serveis i nostre capital humà. Això exigeix una acció coordinada de totes les administracions públiques que incideixen en el territori de la Comunitat Valenciana, així com dels agents socials, encarregats aquests, de dur a terme les polítiques a l'efecte.   
En atenció d'aquests motius, d'acord amb l'informe de la Comissió de Programació Econòmica i Inversions Públiques, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, s'acorda:   
Primer  
Iniciar els treballs per a elaborar el Programa Econòmic a termini mitjà 1988-91 (PEV 88-91), el desenvolupament del qual s'ajustarà al calendari que figura com annex.   
Segon  
Encomanar a la Conselleria d'Economia i Hisenda, per mitjà de la seua Direcció General d'Economia, la tasca de direcció i coordinació de treballs de les distintes Conselleries i de les Diputacions Provincials, així com d'establir contactes necessaris en qualsevol fase d'elaboració del PEV, amb altres Administracions Públiques, agents econòmics i socials, organitzacions professionals i econòmiques, experts i Universitat, a fi que aporten l'assessorament i col·laboració.   
Tercer  
Aprovar la metodologia d'elaboració del Programa Econòmic que figura com a annex.   
Quart  
Autoritzar el Conseller d'Economia i Hisenda per establir les normes necessàries per al compliment d'aquest Acord.   
València, a 21 de març de 1986.   
El President de la Generalitat,  
JOAN LERMA I BLASCO  
ANNEX  
METODOLOGIA PER A L'ELABORACIO DEL PEV 88-91  
Dos fets constitueixen el punt de partida de la metodologia per a elaborar el PEV 88-91. El primer ens ve donat per la internacionalització del nostre context econòmic en un horitzó de futur. Les implicacions han estat esmentades en el preàmbul de l'Acord. El segon fet ens ve donat per l'evidència empírica més immediata: les activitats productives són cada volta més interrelacionades amb el sector serveis i aquest, al seu torn, demana cada vegada més béns manufacturats. Ensems, i en conseqüència, l'activitat de les Administracions Públiques i del sector privat es confonen en interrelació amb major força. La informació per a l'empresa de l'activitat del sector públic és clau i l'acceptació per part del sector privat dels principis programadors i accions del sector públic és, així mateix, necessària per a una acció vertaderament harmònica.   
Açò té, a més, una implicació pràctica immediata i és que l'Administració Autonòmica malgrat ser, per raons del mecanisme financer, una «empresa de serveis» no pot desvincular-se de l'horitzó de les activitats productives ni deixar de banda els problemes actuals amb els quals s'enfronten els sectors als quals abasteix d'aquests serveis. Els projectes educatius, sanitaris, de foment de la col·locació i de realització d'obres d'infrastructura no poden perdre de vista l'impacte que aquests projectes comporten en el teixit de les activitats productives.   
Addicionalment se'n dedueixen altres dues implicacions que han d'orientar aquesta metodologia. En primer lloc, la tasca de coordinació entre totes les Administracions que actuen en el contorn valencià passa a ocupar el lloc que li correspon. Conèixer la dimensió i l'impacte d'aquestes Administracions en la nostra economia i ajuntar esforços ha de ser un objectiu general primordial.   
En segon lloc, es dedueix que la tasca de definició de problemes, àrees de necessitat o dèficit ha de ser afrontada des d'una perspectiva global i no sectorial. El procés ha de ser definir problemes i després buscar instruments i/o organismes per a resoldre'ls i no viceversa.   
La primera tasca per la programació del període 88-91 consisteix en definir els grans problemes/programes als que va a enfrontar-se la nostra economia en un entorn de competitivitat creixent per l'adhesió a la CEE i en una dinàmica de ràpid canvi tecnològic amb una desocupació elevada i canvis socials d'importància.   
Aquesta tasca consistiria en dotar de contingut pragmàtic a cadascuna de les següents àrees:   
a) Les activitats productives i de serveis, el canvi tecnològic i els projectes educatius.   
b) Noves tecnologies, població i desocupació.   
c) Infrastructures, ús racional del territori i desenvolupament del potencial endogen.   
d) Desequilibris socials i salut pública.   
En aquesta primera etapa es tractarà de definir, mitjançant el diagnòstic per part de les Conselleries i de l'avaluació de l'impacte del PEV I, per part de la Direcció General d'Economia, els programes globals d'actuació que constituiran els objectius generals del PEV 88-91.   
Definits aquests programes es passaria a la ponderació, en una primera fase aproximativa. Tot seguit es buscarien les mesures més adients per una resolució positiva.   
Aquestes mesures comportaran una expressió quantitativa de l'aportació a l'objectiu en què s'emmarquen i el cost d'execució. A més s'haurà d'especificar l'impacte de les mesures en sentit temporal, en nombre d'afectats i en la localització d'aquests.   
La ponderació dels programes es tancarà quan s'ajusten els costos de les mesures als ingresses previsibles. Finalment es procedirà a buscar els organismes encarregats d'executar aquestes mesures.   
D'acord amb aquesta metodologia, el calendari a seguir seria aquest:   
- Març a setembre 1986: Definició dels programes generals/objectius del PEV 88-91. Revisió de diagnòstics per part de Conselleries, elaboració de plans sectorials, avaluació de l'impacte de les mesures del PEV-I.   
- Octubre 1986: Aprovació pel Consell dels programes/objectius generals del PEV 88-91.   
- Octubre 1986 a gener 1987: Concreció dels programes en mesures, línies d'actuació i la projecció de despesa en termes temporals.   
- Febrer i març 1987: Finalització treballs PEV i materialització del document definitiu.   
El document serà finalment avaluat i aprovat, si fa el cas, amb les modificacions que s'estimen oportunes, pel Consell en primera instància, i les Corts Valencianes després de les properes eleccions autonòmiques.   
L'elaboració dels treballs, sota la direcció i coordinació de la Conselleria d'Economia i Hisenda, a través de la seua Direcció General d'Economia, s'assignen d'acord amb la distribució que tot seguit es relaciona, i que correspon a les competències actuals de cada Departament i/o Institució, sense que això implique una compartimentació de la visió amb la qual s'aborden els temes, ans al contrari i en la mesura posible, es desitjable la cooperació de distints Departaments quan puguen aportar-se estudis o enfocaments que enriquesquen el treball final:   
- Agricultura: Conselleria d'Agricultura i Pesca.   
- Assistència Sanitària: Conselleria de Sanitat i Consum.   
- Comerç: Conselleria d?Indústria, Comerç i Turisme.   
- Competències econòmiques, instruments i recursos de la Generalitat: Conselleria d'Economia i Hisenda.   
- Cooperació entre Administracions Públiques: Conselleria d'Administració Pública.   
- Cultura: Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.   
- Defensa del consumidor i l'usuari: Conselleria de Sanitat i Consum.   
- Esports: Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. -Dimensió de l'actuació de l'Administració Central:   
Conselleria d'Economia i Hisenda.   
- Dimensió pressupostària de les Administracions Públiques Valencianes: Conselleria d'Economia i Hisenda   
- Educació: Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.   
- Estrangulaments i possibilitats de desenvolupament de l'economia valenciana: Conselleria d'Economia i Hisenda.   
- Foment de la col·locació: Conselleria de Treball i Seguretat Social.   
- Gestió coordinada serveis públics: Conselleria d'Administració Pública.   
- Gestió del PEV: Conselleria d'Economia i Hisenda.   
- Indústria: Conselleria d?Indústria, Comerç i Turisme.   
- Indústria agroalimentària: Conselleria d'Agricultura i Pesca.   
- Infrastructura i recursos hidràulics: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.   
- Investigació: Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.   
- Jovenesa: Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.   
- Medi Ambient: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.   
- Mitjans de Comunicació Social: Presidència de la Generalitat.   
- Objectius que han d'orientar la gestió de les Corporacions Provincials en les matèries de la seua competència en el període 1988/91: Diputacions Provincials.   
- Ordenació del territori: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.   
- Organització i sistemes d'informació: Conselleria d'Administració Pública.   
- Patrimoni Artístic: Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.   
- Pesca: Conselleria d'Agricultura i Pesca.   
- Plantejament, des de la perspectiva provincial, dels problemes claus de la Comunitat Valenciana en l'horitzó 88-91: Diputacions Provincials.   
- Població: Conselleria d'Economia i Hisenda.   
- Recursos humans Administracions Públiques: Conselleria de l'Administració Pública.   
- Recursos materials i d'equip: Presidència de la Generalitat i Conselleria d'Administració Pública.   
- Salut comunitària: Conselleria de Sanitat i Consum.   
- Seguretat i protecció civil: Presidència de la Generalitat.   
- Serveis socials: Conselleria de Treball i Seguretat Social.   
- Sistema financer: Conselleria d'Economia i Hisenda.   
- Transports: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme Transports.   
- Turisme: Conselleria d?Indústria, Comerç i Turisme.   
- Urbanisme: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.   
- Habitatge: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.   
- Provisió de tipologies territorials: Conselleria d'Administració Pública.   
A més de la tasca esmentada de direcció i coordinació, hom encarrega específicament a la Direcció General d'Economia, podent rebre col·laboració d'altres Departaments, els treballs següents:   
- Elaboració d'un banc de dades municipals.   
- Situació del sector/activitat/variable en la CEE.   
- Avaluació cost- benefici dels programes existents basada en la valoració de l'impacte en el passat.   
- Provisió d'indicadors socials per a la determinació quantitativa dels impactes.   
- Coordinació de programes i l'expressió en una projecció de la despesa pública.   
- Definició béns i serveis públics.   
- Provisió de previsions macroeconòmiques. Línies de la política econòmica regional.   
- Criteris possibles de repartiment de la despesa.   
Establiment d'algoritmes.