Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7784, del 17-05-2016 (2016/3009)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/15-AIA Cabanes.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7784

Data del DOGV
:   17-05-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/3009


Data del document
:   18-04-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/15-AIA Cabanes. [2016/3009]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/15-AIA Cabanes.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 108/15-AIA.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFRERTOSA).  
Autoritat substantiva: Secció de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (exp. 01/13/AAI/CS).  
Àmbit: 20 ha de la parcel·la 498, del polígon 7, del terme municipal de Cabanes (Castelló).  
Objecte: Projecte d'activitat d'extracció de recursos minerals secció D (torbes) en la concessió minera San Enrique número 1989 al terme de Cabanes.  
  
Descripció del projecte  
Es fa la descripció del projecte d'acord amb l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental presentat el 4 de novembre de 2014 que modifica la proposta inicial (rebuda el 23.01.2014), ja que no ha sigut remés el document tècnic modificat (memòria d'autorització ambiental Integrada).  
La concessió minera San Enrique número 1989 comprén 309 ha dels termes municipals de Cabanes i Torreblanca, si bé la zona de treball proposada en el projecte presentat afecta aproximadament 20 ha situades exclusivament del terme municipal de Cabanes. El perímetre de la zona de treball està determinat pels punts següents:  
  
  
 Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
X Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
I  
P.P. 770.580,357 4.452.395,496  
1 770.689,650 4.452.614,086  
2 771.305,147 4.452.349,472  
3 770.948,504 4.452.073,360  
4 770.793,192 4.452.130,885  
  
  
Ritme i vida de l'explotació  
Atés que les reserves de mineral s'avaluen i xifren al voltant de 755.000 m³, la vida de la concessió s'estima en 30 anys, d'acord amb allò que s'ha indicat en la ITC.  
Per al càlcul de l'estimació de la vida de la concessió i el disseny de l'explotació, també s'han tingut en compte les condicions generals que arreplega el Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, en l'article 15, de normes sobre les activitats extractives, punt 5, on arreplega, entre altres coses, que:  
«queda limitada l'explotació anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dues màquines treballant en el mateix període de temps».  
  
Zona d'explotació restauració  
- Superfície total: 199.500 m².  
- Superfície sense afectar (illes): 151.000 m² (75 %).  
- Volum tot-un beneficiable: 755.000 m³.  
- Producció anual, 220 dies 25.167 m³/any.  
- Duració: 30 anys.  
En el disseny de la zona de treball, s'han respectat els hàbitats existents, per a això el promotor va contractar un grup d'experts botànics perquè li desenvoluparen una cartografia detallada dels hàbitats de la zona que ha servit de base per al disseny de les illes i de les zones de treball.  
Les labors d'explotació restauració es faran tal com s'estableix en el Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, així com en l'experiència del promotor, ja que porta més de 30 anys explotant torba en la zona. S'excaven carrers d'una amplària més o menys constant d'uns 10 m, que pot variar segons la posició de la màquina i de la llargària del braç de la retroexcavadora. Periòdicament, la retroexcavadora retrocedeix uns metres sense excavar i deixa un illot de mineral amb el seu recobriment vegetal en estat natural que, en no haver sigut alterat, de cap manera serveix com a refugi de la fauna existent.  
L'explotació posseeix les característiques següents:  
- Alçària de banc: 6-5 m.  
- Nombre de bancs: 1 banc.  
- Amplària de carrer: 10 m.  
- Angle de talús explotació: 30°.  
- Angle de talús de restauració: 45°.  
El jaciment s'explota utilitzant el mètode de mineria a cel obert i els materials s'extrauen per mitjans mecànics.  
El primer és preparar la plataforma de treball des d'on treballarà la maquinària i assegurar les condicions de seguretat. L'accés a aquestes plataformes es fa sobre planxes d'acer que permeten una millor maniobrabilitat de la maquinària ja que disminueix el repartiment de càrrega. A més, la retroexcavadora va equipada amb les sabates més amples possibles, per a augmentar-ne l'estabilitat, la capacitat de tracció i la flotabilitat.  
Una vegada la maquinària ha accedit a la plataforma de treball, es comença amb la retirada de la tapadora vegetal, la qual s'utilitza immediatament en la restauració dels talussos de les illes creades en la zona anterior i en la restauració dels fronts d'explotació ja esgotats; aquests treballs de restauració dels talussos es fan tant amb la tapadora vegetal com amb els excedents de torba que no són aptes per a la seua comercialització.  
En aquest moment comencen els treballs d'explotació. Per a això i prèviament a aquests, a la retroexcavadora se li acoblarà la cullera foradada o la cullera bivalva, segons el material estiga en capes ben definides i capaces de ser explotades per separat i així poder utilitzar els materials de les diferents capes segons les característiques d'aquests, o en una capa única, on els materials no estiguen separats i siga en la planta de tractament on se'n procedisca a la separació i classificació.  
  
Una vegada decidit si s'explotarà el jaciment per capes o bé en capa única, es procedirà a l'extracció dels materials. Col·locada la retroexcavadora, començarà la maniobra d'extracció. Per a això, introduirà la cullera dins del carrer a explotar en aqueix moment i descarregarà directament els materials sobre un camió. Serà una maniobra única i lenta, de manera que en la cullera quede el major percentatge possible de torba i la menor quantitat d'aigua possible. No es fan piles de materials ni enderrocs.  
Conclosa la maniobra de càrrega del camió, aquest traslladarà els materials fins a les eres d'assecatge situades als voltants de l'establiment de benefici.  
Periòdicament, es deixaran illes sense explotar i amb la vegetació intacta per a afavorir la tornada de la fauna que per la presència humana s'haja allunyat durant els treballs d'explotació. L'experiència adquirida pel peticionari en aquest temps permet garantir que en espais molt curts de temps aquestes illes són visitades sovint per les aus de la zona.  
  
Una vegada que s'ha arribar al fons del depòsit de torba en aqueix lloc, la maquinària retrocedeix i s'emporta amb si les planxes d'acer, i es torna a col·locar en un altre punt des del qual extraure els materials. D'aquesta manera, la màquina extrau els materials depositats en carrers d'uns 10 m d'ample.  
Les labors es repeteixen homogèniament en àrees més o menys rectangulars, on s'excaven els carrers fins a esgotar el mineral.  
Les basses o llacunes resultants de l'explotació restauració minera tindran una extensió mínima de 2 ha i tindran formes irregulars que afavorisquen una important extensió de vora. Els talussos seran suaus, uns 45° una vegada restaurats, i s'hi deixaran illes sense explotar i sense afectar de cap manera la seua vegetació, les superfícies mínimes de les quals seran de 50 m².  
L'alçària dels bancs d'explotació restauració depén del posicionament de la màquina i podrà arribar als 6 m, encara que la mitjana és de 5 m.  
  
Serveis i instal·lacions complementàries al projecte  
- Establiment de benefici:  
El peticionari posseeix un establiment de benefici als voltants de la concessió. Per la qual cosa, el material extret serà traslladat fins a la dita planta, on serà tractat per a la seua comercialització. El dit establiment de benefici no queda emparat per la present autorització ambiental integrada, atés que queda subjecte al règim de llicència ambiental, en quedar situat fora de la zona del conveni Ramsar i en l'àrea d'amortiment d'impacte del parc natural mencionat.  
  
- Tanca perimetral i senyalització:  
Es farà el tancament perimetral dels límits de l'àrea extractiva que restringisquen el pas de vehicles i persones a la zona sobre la qual es duran a terme totes les actuacions. En tots els accessos rodats, s'ubicarà una porta dotada de sistema de pany o cadenat.  
Aquests tancaments es faran per mitjà de tanca metàl·lica de malla de simple torsió de 2 m d'alçària sobre el nivell del sòl i 0,5 m soterrada, d'acer galvanitzat fixat per mitjà de caragol i platina sobre un muntant metàl·lic galvanitzat de secció circular d'acord amb l'alçària. La porta serà batent de doble fulla de 2 m d'alçària, dotada d'elements de tancament. Els ancoratges de subjecció de la tanca s'executaran sobre daus de formigó H-150 de dimensions 50x50x50 cm, col·locant riostes cada 15 m i en els cantons. La distància entre piquetes ancorades serà de 3 m.  
En els dits accessos, s'ubicaran cartells de grandària suficient, on es faça constar el tipus d'actuació que es realitza i l'empresa que l'escomet. A més, s'assenyalaran la prohibició expressa d'accés sense autorització, i també els riscos més importants que implica el trànsit per l'explotació. També s'ubicarà un panell, on figuren de manera gràfica les normes de seguretat i protecció que cal seguir.  
  
- Vestuaris i lavabos:  
Atés que el promotor disposa d'un establiment de benefici en les proximitats, ja hi ha instal·lacions d'aquest tipus.  
Aquestes instal·lacions es mantindran fins a finalització de la vigència de les autoritzacions mineres. Per al servei de neteja de les instal·lacions higièniques, s'ha contractat, actualment, una empresa especialitzada.  
El recinte destinat a vestuari consisteix en un edifici de rajola annex a les oficines, amb una zona de menjador, dutxes i vestuari; la dotació que hi ha en l'establiment de benefici és de dos lavabos i dues dutxes per als treballadors de l'establiment de benefici.  
  
L'aigua utilitzada en les instal·lacions sanitàries prové dels depòsits d'aigua ubicats en casetes destinades a aquesta finalitat.  
Basant-se en la guia tècnica per a l'avaluació i prevenció dels riscos relatius a la utilització de llocs de treball (Reial Decret 486/1997, annex V), el nombre recomanable de lavabos és d'un per cada 10 treballadors o fraccions d'aquests. Quant al nombre de dutxes, es recomana una dutxa per cada 10 treballadors o fracció que finalitzen la seua jornada simultàniament. Per al cas que ens ocupa, en l'establiment de benefici de torba hi ha un total de 16 treballadors. A això, cal afegir els quatre treballadors de les explotacions d'extracció de torba que hi ha en la contornada, els quals utilitzaran les dotacions de l'edifici. Hi ha, en total, 20 treballadors. Així doncs, basant-se en el Reial Decret 486/1997, la dotació establida per a acollir els 20 treballadors, seria d'una dutxa i dos lavabos.  
  
Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
En l'elaboració de l'estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada, s'ha de tindre present que es tracta d'una concessió minera en funcionament i atorgada pel Ministeri d'Indústria l'any 1964, per la qual cosa les possibles alternatives es refereixen a la ubicació de les zones d'explotació dins de la dita concessió minera.  
D'acord amb l'anterior, des del punt de vista de la ubicació de la zona d'explotació plantejada en l'autorització ambiental integrada objecte d'aquest estudi d'impacte ambiental, a l'hora de trobar un emplaçament adequat, s'han tingut en compte criteris geològics, miners, ambientals, urbanístics, hidrològics, culturals, econòmics, [?].  
  
- Criteris geològics i miners. Els recursos minerals de la secció D) de la Llei de Mines estan catalogats com a «prioritaris» d'acord amb el que estableix la disposició final primera de la Llei 54/1980, de 5 de novembre, de modificació de la Llei de Mines. A més, la torba és un recurs mineral escàs. Tal com pot comprovar-se en la «Taula 7.3.1. Ocupació per substància i província. Minerals industrials 2011», segons les estadístiques mineres de l'any 2011 (últim any publicat) fetes pública per la Secretaria d'Estat d'Energia pertanyent al Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme, només hi havia a Espanya 11 explotacions de torba en funcionament, de les quals dues són Santa Ofelia i San Enrique.  
  
- Criteris extractius. L'experiència aconseguida pel promotor li ha permés depurar un mètode d'explotació molt menys agressiva que les explotacions de torba que es duen a terme als països bàltics, Finlàndia o Rússia (majors productores de torba). Allí, l'extracció de torba es fa després del drenatge total de la torbera. Eliminant completament la vida vegetal i animal que poguera haver-hi. A la primavera, passen els rotovators que molen la superfície per a, posteriorment, ficar aspiradores gegants que recol·lecten tota la torba solta de la superfície. En aquest procés, no sols desapareix la vida en la torbera sinó que també s'acaba l'estructura típica de la torbera i comença la degradació de la matèria orgànica en aquesta. A més de tot l'anterior, la restauració d'aquestes torberes és summament complicada. Al contrari i com ja s'ha comentat, en el cas que ens ocupa l'explotació es fa en humit, mitjançant una excavadora, capaç d'extraure la torba de manera menys agressiva que el mètode anterior i capaç de no alterar aquelles zones on hi ha espècies protegides o hàbitats d'interés.  
Criteris ambientals. Encara que part de la concessió està dins del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, l'extracció de torba ha sigut tinguda en compte en el projecte PORN-PRUG i constitueix un compromís entre les necessitats de conservació del prat pantanós, posades de manifest per la mateixa declaració del parc natural, i el legítim exercici de l'activitat minera. En el mateix preàmbul del Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca es diu:  
  
«L'espai destaca, així mateix, com a exemple rellevant d'ús sostenible dels recursos naturals. L'activitat minera centrada en l'extracció de torba, la ramaderia extensiva i l'agricultura es practiquen de manera ordenada i compatible amb la conservació del valuós patrimoni natural».  
A més i com ja s'ha comentat, hi ha un informe de la Direcció General d'Espais Naturals on es diu que l'explotació de torba, «es considera compatible amb els valors de protecció del parc».  
  
D'altra banda, hi ha un altre informe també de la Direcció General del Medi Natural, de data 14 de juliol de 2014, que dóna lloc a aquesta addenda a l'estudi d'impacte ambiental de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, on pel que fa a l'afecció als valors ambientals del parc, LIC i ZEPA, diu el següent:  
«La zona d'explotació ara sol·licitada es considera compatible amb la protecció dels valors del parc pels motius que es detallen a continuació:  
- L'espai delimitat com a «zona d'actuació» no alberga hàbitats d'interés comunitari ni és hàbitat d'espècies faunístiques d'interés; no es té constància de nidificació en aquesta de l'arpella de marjal ni de cap esparver cendrós en els últims 10 anys. Tampoc es coneix la presència en la parcel·la de cap espècie de flora amenaçada. Per això, es considera compatible amb l'explotació de la torba en aquesta.  
- Les zones d'arreplega previstes són les mateixes que utilitza l'empresa durant els últims anys, per la qual cosa la disposició de llots sobre aquestes tampoc causarà un impacte addicional. Quant als accessos previstos, igualment se situen sobre una zona sense valors naturals rellevants, per la qual cosa es considera factible la seua adequació.»  
  
Com ja s'ha comentat, el parc està dins de la classificació Ramsar. Hi ha dins dels límits del parc quatre tipus d'hàbitats prioritaris:  
1150 Llacunes costeres.  
2250 Dunes litorals amb Juniperus spp.  
3170 Estanys temporals mediterranis.  
7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
L'explotació no afecta les dunes litorals perquè es respecta una franja de protecció de 200 m a la línia de costa, tal com s'indica en l'article 6.6.1. Extracció de torba, apartat a, del Decret 4/2003.  
Les àrees on hi ha l'espècie Cladium mariscus amb una cobertura del 20 % no s'exploten. Apareixen grafiades en els plans que acompanyen aquesta memòria d'acord amb els diversos estudis botànics que el promotor ha dut a terme en la zona per a poder cartografiar-la adequadament. Tant els estanys temporals com les llacunes costeres són conseqüència directa de l'extracció de torba.  
  
És a dir que dels quatre hàbitats prioritaris que hi ha al parc dos no s'afecten i els altres dos els genera la mateixa activitat d'extracció de torba.  
- Criteris socials. Dels 46 treballadors que hi havia en 2011, en explotacions de torba, 20 pertanyien a les concessions mineres Santa Ofelia i San Enrique, d'acord amb les dades publicades en les estadístiques mineres de l'any 2011 (últim any publicat) fetes públiques per la Secretaria d'Estat d'Energia pertanyent al Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme. En poblacions tan xicotetes com Cabanes i Torreblanca, 20 llocs de treballs directes més els indirectes (subministraments, carburants, conductors, hostaleria, [?]) comporta que un percentatge molt elevat de la població de la zona estiga vinculada a l'activitat objecte de la present autorització ambiental integrada.  
- Adequada xarxa de comunicacions, accessibilitat, per la qual cosa no caldrà l'execució de nous vials ni xarxes de comunicació.  
- Facilitat en l'execució de mesures correctores que eviten un possible impacte ambiental.  
- Extensió de terreny suficient, a fi que puga ubicar-se l'activitat i garantir-se una durabilitat de l'explotació amb garanties viables d'aconseguir la restauració esperada.  
- Dur a terme una explotació i benefici del mineral, de la manera més racional i rendible, tant des del punt de vista tècnic com econòmic, i integrada dins de les expectatives del parc natural.  
- Simultaniejar l'activitat minera amb el respecte al medi ambient i dur a terme una explotació pel mètode conegut com a «mineria de transferència», tècnica de treball miner, en la qual es realitzen simultàniament l'explotació i la restauració del medi afectat.  
- Ser una font de generació d'ocupació, tant directa com indirecta.  
  
Una vegada tinguts en compte tots i cada un dels criteris descrits anteriorment i superposant els resultats sobre un pla de la zona, les ubicacions possibles es redueixen considerablement.  
Altres alternatives que es van considerar van ser descartades per diversos motius com per exemple la proximitat a la costa o a Torrenostra. Una altra alternativa que es va plantejar va ser ubicar una zona d'explotació restauració en la part nord del camí Carrerassa del Tato, però va haver de descartar-se també per tractar-se de terres de cultiu i per l'escassetat de reserves.  
És per això que al setembre de 2013, es va presentar la sol·licitud d'autorització ambiental integrada corresponent on la zona d'explotació era la grafiada en la imatge en color mostassa següent.  
  
  
  
Si bé és cert que, a causa dels distints informes que l'Administració ha emés, s'ha modificat la dita zona d'explotació restauració a la zona que es grafia a continuació.  
  
En resum, la zona d'explotació restauració que es planteja en aquesta addenda a l'estudi d'impacte ambiental es correspon amb les zones on es té coneixement de reserves suficients de torba, el disseny de l'explotació s'ha dut a terme tenint present el que estableix el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, per a l'extracció de torba, i respectant en tot moment i no afectant les espècies protegides que hi ha dins del parc esmentat.  
  
  
Tramitació administrativa  
L'avaluació ambiental s'inicia el 23 de gener de 2014, amb la consulta realitzada per l'òrgan substantiu per a la tramitació de la llicència ambiental (Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló) sobre la suficiència de la documentació (en CD), composta per la memòria d'autorització ambiental, l'estudi d'impacte ambiental i el seu corresponent document de síntesi, l'estudi acústic i el resum no tècnic. El 20 de febrer de 2014, la Direcció Territorial de Castelló reitera la sol·licitud de l'informe de suficiència.  
El 28 de març de 2014 es fa una consulta a la Direcció General del Medi Natural, i es rep l'informe del Servei d'Espais Naturals el 17 de juliol de 2014.  
El 4 de novembre de 2014, la Secció de Qualitat Ambiental del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, òrgan substantiu ambiental, remet en format CD la documentació del projecte modificada, indicant-hi que el titular ha reduït la zona d'explotació, i sol·licita l'informe de suficiència de la nova documentació presentada.  
El 2 de juliol de 2015, l'òrgan substantiu ambiental remet una còpia de les al·legacions presentades, còpia de la resposta del titular del projecte a les al·legacions i relació d'al·legadors.  
El 6 de juliol de 2015, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental es remet l'informe de l'òrgan substantiu ambiental sobre la suficiència de la documentació, indicant-hi els tràmits del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 16 de juliol de 2015, l'òrgan substantiu ambiental remet un CD amb documentació complementària, certificat d'informació pública i al·legacions presentades.  
El 28 d'agost de 2015, a través del Servei de Vida Silvestre es remet una còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'1 d'octubre de 2015, el promotor remet l'estudi d'hàbitats i de flora i fauna catalogades i les mesures d'integració de l'explotació de torbes San Enrique al terme municipal de Cabanes (Castelló), que trasllada al Servei de Vida Silvestre el 8 d'octubre de 2015, al qual sol·licitant un informe sobre això.  
En resposta a la dita sol·licitud, el 6 de novembre de 2015 el Servei de Vida Silvestre remet una resolució de declaració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000.  
  
Informació pública i al·legacions rebudes  
D'acord amb el certificat del director territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, la informació pública es va dur a terme per mitjà d'inserció de l'anunci en el DOCV número 7460, de 19 de febrer de 2015. En el període establit, es van registrar 101 al·legacions amb idèntic contingut (denominada al·legació 1) i una al·legació de distint contingut (denominada al·legació 2), i fora de termini un total de 28 escrits.  
  
Així mateix, adjunten la contestació del promotor a les al·legacions rebudes.  
Al·legació 1  
Es presenten un total de 101 al·legacions, totes amb el mateix contingut i format, que donen suport a les al·legacions presentades per la Unió de Llauradors i Ramaders i reprodueixen les al·legacions que l'associació esmentada va presentar al juny de 2013 (resumit en l'al·legació 2).  
Al·legació 2  
La Unió de Llauradors i Ramaders, durant el període d'informació pública, presenta un escrit d'al·legacions que es resumeixen a continuació.  
En primer terme, exposen que el 12 de juny de 2013 l'Associació va presentar un escrit davant de la Conselleria de Medi Ambient on sol·licitava que la dita associació fora considerada com a part i, per tant, se li donara tràmit en l'expedient 24/09/AAI/CS corresponent a les autoritzacions ambientals integrades de les concessions mineres Santa Ofelia número 1901, Santa Ofelia número 2063 i San Enrique número 1989, atés que l'extracció de torba en diverses concessions mineres situades als termes de Cabanes i Torreblanca va directament en contra dels interessos econòmics, socials i professionals dels habitants de les zones d'extracció i amb caràcter primordial i de manera molt especial contra els interessos d'agricultors i ramaders d'acord amb les al·legacions següents:  
Consideren que la torba actua com un filtre davant la intrusió marina i, per tant, la seua extracció suposa una salinització de l'aqüífer. La salinització afecta el creixement i la producció dels cultius en reduir el potencial hídric de la solució del sòl, que disminueix així la disponibilitat d'aigua i crea un desequilibri nutritiu, atesa l'elevada concentració d'elements (NA+ i Cl?) que interfereixen la nutrició mineral i el metabolisme cel·lular.  
L'augment de la salinitat impedeix la formació normal del complex argil·lohúmic i determina en molt breu termini de temps la infertilitat del sòl i que els cultius, tant aquells que constitueixen l'objectiu d'agricultors com els que suposen el manteniment de la cabanya ramadera, es desenvolupen amb normalitat.  
Així mateix, indiquen que l'abandó dels cultius té una incidència ambiental ja que provocaria un increment del risc d'erosió, una disminució de la captació de CO2 i, com a conseqüència de tot l'anterior, un increment de la desocupació del sector que representen.  
A continuació, refereix la informació de què es té constància (denúncies, actuacions de la fiscalia i informes de l'Ajuntament de Torreblanca).  
I finalment, reiteren les al·legacions arreplegades al llarg de l'escrit aplicables a l'autorització ambiental integrada corresponent a l'expedient 01/1113/AAI/CS i sol·liciten que es dicte una resolució denegatòria a l'activitat extractiva.  
  
Contestació del promotor a les al·legacions  
El promotor agrupa el contingut dels escrits presentats en dues al·legacions:  
1a al·legació: l'activitat extractiva de torba incrementa els valors de salinitat de l'aqüífer del Prat.  
Per a la contestació a aquesta qüestió, el promotor es refereix a dos informes:  
- L'informe de Ignacio Morell Evangelista de l'Institut Universitari de Plaguicides i Aigües de la Universitat Jaume I de Castelló, que arreplega l'estudi sobre la salinitat de les zones costeres del Prat.  
- Informe hidrogeològic de José Manuel Soto Venegas, que ratifica la tesi de l'anterior, informeencarregat pel promotor a fi d'aportar respostes i claredat a l'activitat extractiva San Enrique sobre el parc natural del Prat.  
D'ambdós informes, es destaquen les conclusions següents:  
- L'existència d'una làmina lliure d'aigua al Prat es deu a la intersecció de la superfície topogràfica i la superfície piezomètrica de l'aqüífer associat que és l'aqüífer d'Orpesa-Torreblanca. Es tracta, per tant, d'un sector de l'aqüífer en què l'aigua aflora per damunt de la superfície del terreny de manera natural i no a conseqüència d'esdeveniments extraordinaris. Per tant, no es tracta d'una zona inundable i, en rigor, ni tan sols d'una zona inundada sinó d'una zona humida en sentit estricte.  
  
S'entén que els materials del terreny (inclosos la torba) són suficientment permeables per a permetre les dites circulacions d'aigua fins a la superfície. Atés que són permeables, poden permetre tant la circulació d'aigua dolça com salada, i no es pot atribuir als dits materials la condició de «barrera» davant de la intrusió marina.  
  
- Que l'aigua del Prat procedeix de l'aflorament de l'aigua subterrània que circula per l'aqüífer associat i que la salinitat de l'aigua del Prat és el resultat de la superposició de dos processos de salinització: un procés primari d'intrusió marina, que incrementa de manera moderada la salinitat de l'aigua subterrània (provocada per la sobreexplotació per usos o aprofitaments aliens a la concessió minera), i un procés secundari, consistent en la forta evapotranspiració que pateix la làmina d'aigua lliure, per la qual cosa, una vegada afloren les aigües salades, la radiació solar també contribueix a l'augment de la salinitat del sòl.  
  
2a al·legació: el projecte d'extracció del recurs mineral de torba afectarà col·lateralment les propietats contigües a causa de l'impacte ambiental, al dany ecològic a la degradació del sòl, a la ruptura de l'ecosistema propi de la zona humida i al desdibuixament del paisatge autòcton del Prat, amb especial atenció a l'afecció de les espècies d'animals en perill d'extinció (fartet o samaruc).  
A aquest punt, el promotor respon que l'activitat extractiva que es desenvolupa des d'abans de la declaració de parc natural ha sigut considerada compatible en el PORN-PRUG del parc natural esmentat, sempre que aquest es faça amb una sèrie de condicions i restriccions a què s'ajusta el projecte presentat per a autorització ambiental integrada.  
  
  
Consultes a les administracions afectades  
Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (rebut el 17.07.2014).  
«La Direcció General de Qualitat Ambiental sol·licita un informe relatiu a les qüestions plantejades per l'al·legador relatives a la compatibilitat de la CM San Enrique amb els establit en el PORN: PRUG del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca; en allò que afecta a les competències d'aquest servei, cal informar:  
Aquest servei va emetre un informe desfavorable al febrer d'enguany de l'AAI de l'explotació a què s'ha fet referència per una confusió de la documentació entregada, de la qual s'inferia que es tractava de la mateixa zona d'explotació sotmesa a DIA desfavorable recentment. Aquesta nova explotació es refereix a un altre àmbit d'explotació situat íntegrament dins del parc natural i al terme municipal de Cabanes; per això, cal atendre la reclamació de l'interessat i entrar a considerar la viabilitat d'aquest nou expedient. Aquesta qüestió implica determinar novament l'anàlisi de l'aplicació d'allò que s'ha disposat en els articles 15.1 i 15.4 del Decret 4/2003. Revisat l'informe de l'Advocacia en què es va basar la denegació del recurs d'alçada del mateix interessat, Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, referent a la denegació d'una altra explotació (Santa Ofelia 1901), aquest informe indica que l'AAI no podia concedir-se pel fet que l'activitat havia obtingut informes desfavorables en tràmit de DIC i llicència d'obres i, per tant, no era possible emetre un informe favorable de l'AAI, i en aqueix sentit es va interpretar que l'activitat no tenia les autoritzacions pertinents i resultava innecessari per tant un altre fonament de denegació. No obstant això, la sol·licitud que ens ocupa en l'actualitat inicia un tràmit nou al llarg del qual ha de fonamentar-se la denegació o concessió de les llicències pertinents en l'existència de valors ambientals a preservar i no en la inexistència de llicències prèvies encara no avaluades.  
En conseqüència, cal atendre les al·legacions presentades per l'interessat i modificar l'esborrany de proposta de resolució. No obstant això, la documentació presentada pel promotor per a la tramitació de l'AAI es refereix a una zona d'explotació molt àmplia, modificada posteriorment per l'escrit presentat el 16 de juny de 2014 en aquest servei, per la qual cosa la documentació que es tramita per a l'AAI i la resta de permisos necessaris ha de modificar-se i adequar-se a aquesta nova zona d'exploració respecte de la qual s'emet el present informe.  
Quant al fons de l'assumpte, és a dir l'afecció als valors ambientals del parc, LIC i ZEPA, es fa saber el següent:  
La zona d'explotació ara sol·licitada s'assenyala en el pla adjunt. Com s'ha explicat, el pla núm. 2 del document de l'estudi d'impacte ambiental presentat grafia una àmplia zona d'explotació, incompatible amb l'obligada protecció de l'arpella de marjal; no obstant això, posteriorment el sol·licitant aporta un nou escrit on adjunta, com a documentació addicional, un altre pla en què es detalla una nova zona d'actuació, de 20 ha, aproximadament, així com els accessos i les zones d'arreplega. Aquesta nova zona sí que es considera compatible amb la protecció dels valors del parc pels motius que es detallen a continuació:  
  
L'espai delimitat com a «zona d'actuació» no alberga hàbitats d'interés comunitari ni és hàbitat d'espècies faunístiques d'interés. No es té constància de nidificació en aquesta zona de l'arpella de marjal ni en els últims 10 anys. Tampoc es coneix la presència en la parcel·la de cap espècie de flora amenaçada. Per això, es considera compatible l'explotació de la torba en la zona.  
Les zones d'arreplega previstes són les mateixes que ha utilitzat l'empresa durant els últims anys, per la qual cosa la deposició de llots sobre aquestes no causarà tampoc un impacte addicional. Quant als accessos previstos, igualment se situen sobre una zona sense valors naturals rellevants, per la qual cosa es considera factible la seua adequació.  
No obstant això, l'activitat d'explotació de la torba es localitza dins d'un espai natural protegit que és utilitzat per moltes espècies d'aus aquàtiques i altra fauna silvestre, per la qual cosa les condicions de l'explotació han d'estar clarament establides als efectes d'evitar impactes sobre els valors la protecció dels quals es pretén:  
L'explotació s'ajustarà a l'àmbit delimitat com a «zona d'actuació en el pla adjunt a aquest document, així com la zona d'arreplega a l'assenyalada com a tal en el mateix document. No es permetrà l'execució de cap altra via d'accés que l'assenyalada en aqueix mateix pla. La documentació presentada, per tant, haurà d'adequar-se a aqueixa zona d'explotació.  
L'explotació ha de complir tots els requisits establits en l'article 15 del PRUG PORN/vigent.  
El pla de labors que es realitze ha de tindre l'informe favorable d'aquest servei, prèviament a la seua aprovació per l'òrgan corresponent de la conselleria competent en matèria de mines. Aquest pla determinarà igualment el volum màxim de torba a emmagatzemar en la zona d'arreplega temporal. A més d'aquest pla, anualment es firmarà un protocol entre l'empresa i el servei competent en matèria d'espais naturals protegits, que determinarà les zones concretes a explotar i els períodes i les condicions d'aquesta explotació.  
El servei competent podrà ordenar en qualsevol moment la suspensió temporal dels treballs, si es donaren les circumstàncies que pogueren determinar que, de la seua continuació, podrien derivar-se efectes perjudicials per a les espècies o els hàbitats protegits».  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
Examinat l'expedient a què s'ha fet referència, es comprova que el servei de policia d'aigües i llits públics fa saber que en la visita realitzada el 21 de juny de 2014 es comprova que al terme municipal de Cabanes l'empresa només té la zona d'extracció de torbes.  
Per això, amb data 6 de maig de 2015 es procedeix a l'arxiu de l'expedient 2012VI0099 de tramitació d'autorització d'abocament, per considerar que l'activitat esmentada en el seu procés d'extracció no genera abocaments d'aigües residuals i per tant no requereix autorització d'abocament d'aquest organisme.  
Pel possible efecte que l'activitat puga tindre sobre les masses d'aigua pròximes, s'ha habilitat l'expedient de l'àrea de qualitat de les aigües AC-2015/016 per a realitzar els tràmits relatius a l'activitat esmentada. Amb data 2 de juliol de 2015, té entrada en aquesta confederació la sol·licitud d'informe per part de la Direcció Territorial de Castelló de CITMA en relació a les al·legacions presentades durant el tràmit de l'autorització d'un planta de recursos minerals, secció D, amb emplaçament en CM San Enrique núm. 1989, ubicada a Cabanes (Castelló), així com la resposta d'Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, a les dites al·legacions.  
A la vista de la documentació aportada i avaluada, la informació disponible en l'organisme, el Servei de Qualitat emet un informe sobre el contingut tècnic de les al·legacions presentades a l'expedient d'autorització ambiental integrada 01/13/AAI/CS quant a la salinització, amb especial detall de la marjal, i els efectes de l'activitat sobre les aigües superficials i subterrànies. Les conclusions de l'informe esmentat són les següents:  
«Amb les dades disponibles no pot afirmar-se que la massa d'aigua subterrània 080.110 Pla d'Orpesa-Torreblanca haja patit un increment de la salinitat de l'aigua per efecte de l'activitat de les torberes que hi ha en el seu territori.  
Les dades de conductivitat elèctrica són ara inferiors significativament a les dades que hi havia abans que es posaren en marxa les torberes i les diferències espacials trobades no tenen relació amb la localització de les torberes; les dades de concentració de clorurs són ara semblants a les que hi havia abans de posar-se en marxa les torberes i les diferències espacials trobades no tenen relació amb la localització de les torberes».  
  
El director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental formula el 2 de novembre de 2015 la valoració de repercussions següent sobre la Xarxa Natura 2000.  
Antecedents  
Amb data 24 de març de 2015, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental com a òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, a proposta del Servei de Vida Silvestre, va emetre una valoració preliminar de repercussions del projecte a què s'ha fet referència. La dita valoració, efectuada tenint en compte les dades disponibles respecte del mencionat projecte i els espais de la mencionada Xarxa Natura 2000 potencialment afectats per aquest, va concloure la possibilitat que presentara efectes apreciables sobre la Xarxa Natura.  
  
La dita valoració preliminar va incloure, a més, els continguts recomanables de l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000. Entre aquests continguts es van indicar els següents:  
- Estudi de detall de l'enclavament en qüestió que atenguera i cartografiara específicament la presència d'espècies de flora catalogada (Thalictrum maritimum), així com de les espècies catalogades de fauna següents: samaruc, fartet i tortuga d'estany.  
- Caracterització dels hàbitats presents i propostes d'integració ambiental de les torberes en fase d'abandó.  
Amb data 14 de novembre de 2015, va entrar en aquesta Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental el mencionat estudi d'afeccions, el qual es va sotmetre a valoració tècnica. A partir de la dita valoració, s'indica el següent:  
Breu descripció del projecte: es tracta d'una superfície de 151.000 m². Primer es prepara la plataforma de treball des d'on treballarà la maquinària. L'accés a aquestes plataformes es fa sobre planxes d'acer que permeten una major maniobrabilitat. Després es comença amb la retirada de la cobertura vegetal, la qual s'utilitza immediatament en la restauració dels talussos de les illes creades en la zona interior i en la restauració dels fronts d'explotació ja esgotats. Després, comencen els treballs d'explotació per mitjà de retroexcavadora, a què s'acoblarà la cullera foradada o cullera bivalva segons el material estiga en capes ben definides i capaces de ser explotades per separat o en una capa única. Col·locada la retroexcavadora, començarà la maniobra d'extracció; per a això, introduirà la cullera dins del carrer a explotar en aqueix moment i descarregarà directament els materials sobre camió. Serà una maniobra única i lenta, que afavorirà la pèrdua d'aigua i que en la cullera quede el major percentatge de torba i la menor quantitat d'aigua possible.  
  
Conclosa la maniobra de càrrega del camió, aquest traslladarà els materials fins a les eres d'assecatge situades als voltants de l'establiment de benefici. Periòdicament, aniran deixant-se illes sense explotar. Una vegada que s'ha arribar al fons del depòsit de torba d'aqueix lloc, la maquinària retrocedeix i s'emporta amb si les planxes d'acer, i torna a col·locar-se en un altre punt des del qual extraure els materials. D'aquesta manera la maquinària extrau els materials depositats en carrers d'uns 10 m d'ample.  
2. Espai o espais Xarxa Natura 2000 afectats i espècies que van motivar la seua declaració: la zona d'explotació proposada s'ubica en el LIC Prat de Cabanes-Torreblanca inclòs en la Xarxa Natura 2000.  
3. Avaluació de repercussions del projecte segons l'estudi d'afeccions  
D'acord amb la documentació aportada, l'extracció de torba afavorirà l'increment de la superfície ocupada per l'hàbitat 1150\*, així com els requeriments de determinades espècies de particular interés com la tortuga d'estany o samaruc, així com multitud d'aus aquàtiques i limícoles i espècies de flora aquàtica i palustre entre les quals estarien Thalictrum maritimum, Riccia fluitans o les fanerògames catalogades Utricularia australis i Kosteletzkya pentacarpos.  
No obstant això, per a afavorix el desenvolupament correcte d'aquest hàbitat i de les espècies de flora i fauna de major interés cal assumir determinades directrius en l'execució de l'explotació, concretament en el disseny de les llacunes resultants, bàsicament en els perfils de les riberes, la presència d'illes, el tractament de les superfícies de les dites illes i la connectivitat entre les masses d'aigua a saber:  
- La superfície total de l'àrea d'explotació és aproximadament de 27 ha, de les quals 5 ja han sigut objecte d'extracció, per la qual cosa queden entorn de 22 ha. En el dit conjunt total d'àrea d'explotació, ha de quedar almenys un 25 % de terreny en forma d'illes i plataformes, incloent-hi els dos sectors identificats com a jonquera canyissar amb Cladium (trama puntejada en imatge contigua).  
- En l'interior de les llacunes, han de deixar-se illes que hauran d'ocupar almenys un 20 % de la superfície de cada llacuna i elevar-se només un màxim d'uns 50 cm sobre el nivell de l'aigua.  
- En les llacunes generades per l'excavació haurà de crear-se una plataforma d'uns 5 m d'ample, on s'assegurarà la inundació permanent d'uns 50-60 cm. La dita plataforma ocuparà almenys un 50 % del perímetre de les llacunes. Des d'aquesta plataforma partiria un talús suau (angle 45° o inferior) fins al fons.  
- Com proposa l'estudi aportat, es crearà una illa pilot de com a mínim 50 m² revestida amb formigó, sobre el qual es depositarà una capa de graves d'1 cm de diàmetre amb 10 cm de grossària. Per a millorar les condicions per a la reproducció, s'afegiran roques i troncs dispersos i agrupats.  
- S'ha de garantir la connectivitat de les masses d'aigua per mitjà del manteniment o la creació de canals que comuniquen les llacunes generades entre si i amb la resta de canals del Prat. Igualment, es retirarà la vegetació d'helòfits que actualment ocupa el llit del canal que constitueix el limite sud del sector d'explotació (sense arribar a dragar el seu llit o els marges).  
A fi de verificar la idoneïtat i l'efectivitat de de les mesures proposades, caldrà mantindre un seguiment de l'explotació i de l'evolució de la naturalització dels terrenys afectats. A més, si s'aprecia l'incompliment de les directrius d'execució preesmentades, haurà de considerar-se la revocació de la corresponent autorització.  
4. Resum de l'exposició pública de l'estudi d'afeccions  
L'estudi d'afeccions va ser posat a disposició del públic entre el 20 de febrer de 2015 i el 30 de març de 2015 en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental. El resum dels resultats del dit tràmit pel que fa a l'estudi d'afeccions és el següent:  
  
- Nombre d'al·legacions presentades: 0.  
- Continguts més rellevants de les al·legacions: es van presentar dues al·legacions tipus a l'EIA relatives a un presumpte increment de salinitat en els terrenys del Prat a causa de l'extracció de la torba.  
5. Justificació que el programa/pla/projecte no tindrà efectes sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració.  
Per tot això i d'acord amb el que estableix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, aquesta Direcció General de Medi Natural, a proposta del Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat, resol:  
  
Primer. Que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desplegament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat i que es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores següents:  
- La superfície total de l'àrea d'explotació és aproximadament de 27 ha, de les quals 5 ja han sigut objecte d'extracció, per la qual cosa queden entorn de 22 ha. En el dit conjunt total d'àrea d'explotació, ha de quedar almenys un 25 % de terreny en forma d'illes i plataformes, incloent-hi els dos sectors identificats com a jonquera canyissar amb Cladium (trama puntejada en imatge contigua).  
- En l'interior de les llacunes, han de deixar-se illes, que hauran d'ocupar almenys un 20 % de la superfície de cada llacuna i elevar-se només un màxim d'uns 50 cm sobre el nivell de l'aigua.  
- En les llacunes generades per l'excavació, haurà de crear-se una plataforma d'uns 5 m d'ample, on s'assegurarà la inundació permanent d'uns 50-60 cm. La dita plataforma ocuparà almenys un 50 % del perímetre de les llacunes. Des d'aquesta plataforma partiria un talús suau (angle 45° o inferior) fins al fons.  
- Com proposa l'estudi aportat, es crearà una illa pilot de com a mínim 50 m² revestida amb formigó, sobre el qual es depositarà una capa de graves d'1 cm de diàmetre amb 10 cm de grossària. Per a millorar les condicions per a la reproducció, s'afegiran roques i troncs dispersos i agrupats.  
- S'ha de garantir la connectivitat de les masses d'aigua per mitjà del manteniment o la creació de canals que comuniquen les llacunes generades entre si i amb la resta de canals del Prat. Igualment, es retirarà la vegetació d'helòfits, que actualment ocupa el llit del canal que constitueix el límit sud del sector d'explotació (sense arribar a dragar el seu llit o els marges).  
Segon. Si es respecten les condicions indicades en l'apartat anterior, el pla/programa/projecte podrà, tal com s'estableix en l'article 10.3 del Decret 62/2012, de 5 d'abril, ser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan promotor o substantiu sense necessitat d'acudir al règim excepcional previst en els seus articles 12 a 16, sense perjudici de l'obligació del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències o de remetre les declaracions responsables o comunicacions ambientals que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.  
  
Tercer. Aquesta resolució es notificarà al promotor, a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental. Així mateix i de conformitat amb el que estableix l'article 10.4 del Decret 62/2010, de 5 d'abril, haurà de ser objecte de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (?).  
  
Consideracions ambientals  
En primer terme i en relació amb l'increment de la salinitat d'aqüífer derivada de l'activitat extractives, l'al·legació efectuada per la Unió de Llauradors i Ramaders, defensada i reproduïda per 101 al·legacions de particulars en el període establit i per 28 al·legacions extemporànies, el promotor fa referència a una sèrie d'estudis i informes referits que estableixen clarament que la principal causa de la intrusió marina està relacionada amb el grau d'explotació de l'aqüífer, i l'increment de salinitat dels sòls es deu fonamentalment al procés de transpiració.  
  
En aquest sentit, la tesi doctoral d'Arinna Reanu Pruñonosa (2012). «Nuevas herramientas para la gestión de las aguas subterráneas en acuíferos costeros, volumen ecológico de remediación (VER). Metodología y aplicación a la plana de Oropesa-Torreblanca (MASub. 080.110)», indica en el seu capítol 3: «la informació proporcionada pels mapes d'isocontinguts de clorurs revela que la intrusió no és homogènia sinó que es manifesta amb major intensitat en alguns sectors en què l'explotació és més intensa o en els quals la relació explotació/recàrrega és més desfavorable.» En l'apartat de conclusions del capítol esmentat s'indica: l'estudi de l'evolució dels clorurs de l'aqüífer de la plana d'Orpesa-Torreblanca des de 1980 fins a l'actualitat posa de manifest que la intrusió marina al llarg de les ultimes dècades es pot dividir en quatre fases (?).  
  
(?) L'última fase caracteritzada és la compresa entre 2001 i l'actualitat. Les dades existents són escasses per a obtindre mapes de distribució de concentracions de clorurs, però si s'assumeix que aquestes dades són representatives de la zona, es pot observar que la intrusió marina està en procés de retrocés, la qual cosa és coherent amb la realitat socioeconòmica actual de la Plana Orpesa Torreblanca.  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en contestació a la consulta de l'òrgan ambiental substantiu, informa que no hi ha cap evidència que les activitats extractives incidisquen en els nivells de salinitat de l'aqüífer i efectua les mateixes consideracions respecte al descens del nivell de clorurs apuntat en la tesi doctoral abans esmentada.  
En segon terme, cal assenyalar que la proposta inicial de desenvolupament de l'extracció de torba que comprenia un total de 87 ha entre els termes de Cabanes i Torreblanca va ser considerada ambientalment incompatible per l'afecció a l'hàbitat de l'arpella de marjal i als hàbitats protegits. Posteriorment, el promotor va presentar una modificació del projecte consistent en la reducció de l'àmbit d'explotació a una superfície d'unes 20 ha, situades al terme de Cabanes, que ha sigut considerat compatible tant pels departaments competents en la gestió dels espais naturals com per la Xarxa Natura 2000. No obstant això, s'ha supeditat el seu desenvolupament a les condicions generals establides per a la dita activitat en l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, i a una altra sèrie de condicionants específics derivats de la valoració detallada de les repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
S'ha procedit, per tant, a comprovar que el projecte d'explotació i el pla de restauració s'ajusten als condicionants generals establits en la normativa del PORN-PRUG i s'adverteix que una superfície aproximada de 0,67 ha se situa en la franja dels 200 m des de la delimitació de la línia de domini públic maritimoterrestre d'acord amb la cartografia del MAGRAMA) i, per tant, incompleix l'apartat a de l'article 15.5 del PORN-PRUG vigent. Per tant, s'ha d'excloure de l'àmbit d'explotació la dita superfície (es grafia en l'annex a la present resolució l'àmbit d'explotació ajustat al perímetre de 200 m des de la línia de domini públic maritimoterrestre).  
  
D'altra banda, de les consultes a les administracions afectades s'han derivat una sèrie de condicionants que concreten les condicions generals o les complementen i que requereixen la modificació del projecte presentat tant en allò que es refereix a l'explotació com a la restauració.  
- Els criteris de restauració, definits en la documentació escrita i grafiada en la planimetria del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, han de ser modificat per a ajustar-se als condicionants establits en els diferents informes emesos, inclosa la valoració de repercussions de Xarxa Natura 2000 en els aspectes següents: vies d'accés, concreció del % de superfície que ha de romandre inalterada, i delimitació de les àrees concretes que presenten hàbitats (mansegars) en bon estat de conservació i que han de ser preservats com a illes de l'explotació, recreació d'àrees que afavorisquen l'establiment de colònies d'avifauna, disseny i extensió de les vores, tractaments de les illes d'acord amb l'estudi de repercussions, condicions de connectivitat de les llacunes, etc.  
També es considera necessari establir mesures correctores en relació amb la tanca perimetral per a evitar afeccions sobre la fauna.  
Finalment, cal destacar que en l'apartat de ritme d'explotació i vida d'aquesta hi ha un error ja que la superfície de 151.000 m² es correspon precisament amb el 75 % de la superfície afectada i no amb la superfície sense afectar (illes) a què correspondria un 25 %.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveuen el grup 3, apartat c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte ambiental de projectes i en el Decret 162/1990, de 5 d'octubre, del Consell de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultat atribuïdes formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'activitat d'extracció de recursos minerals, secció D (torbes), en la concessió minera San Enrique núm. 1989, al terme de Cabanes, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental presentat el 4 de novembre de 2015, modificat i complementat l'estudi d'hàbitat i flora i fauna catalogada i mesures d'integració ambiental de l'explotació de torbes San Enrique al terme de Cabanes, presentat l'1 d'octubre de 2015, i amb els condicionants següents:  
1. L'explotació distarà almenys 200 m de la delimitació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa l'àmbit quedarà delimitat per les coordenades que es detallen en la taula següent i en l'ortofoto annexa a la present declaració:  
  
 Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
X Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
I  
P.P. 770.580,357 4.452.395,496  
1 770.689,650 4.452.614,086  
2 (modificat) 771.271,040 4.452.364,410  
2 bis (afegit) 770.997,330 4.452.109,810  
3 770.948,504 4.452.073,360  
4 770.793,192 4.452.130,885  
  
  
El ritme d'explotació no sobrepassarà en cap cas 1 hectàrea/any i màquina utilitzada, amb un màxim de dues màquines en el mateix període de temps.  
Es compliran la totalitat dels condicionants establits en l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, complementat amb els condicionants de punts següents.  
2. L'aprovació dels plans de labors per l'òrgan de la conselleria competent en matèria de mines requereix l'informe previ favorable del servei competent en matèria d'espais naturals. Aquest pla determinarà el volum màxim de torba a emmagatzemar en la zona d'arreplega temporal.  
3. Anualment, es firmarà un protocol entre l'empresa i el servei competent en matèria d'espais naturals protegits que determinarà les zones concretes a explotar i els períodes i les condicions d'aquesta explotació.  
El servei competent podrà ordenar en qualsevol moment la suspensió temporal dels treballs si es donaren les circumstàncies que pogueren determinar que de la seua continuació podrien derivar-se efectes perjudicials per a les espècies o els hàbitats protegits.  
4. Es considera necessari establir mesures correctores en relació amb l'accessibilitat a l'àrea d'explotació i la tanca perimetral prevista:  
  
- L'accés a l'explotació serà únic i ajustat al vial actualment existent.  
- La tanca perimetral serà permeable a les espècies d'herpetofauna identificades, en especial la tortuga d'estany, i se senyalitzarà suficientment per evitar la col·lisió de l'avifauna.  
5. Els criteris de restauració, definits en la documentació escrita i gràfica del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, han de ser modificats per a ajustar-se als condicionants establits en els diferents informes emesos, en especial el de valoració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000, en els aspectes següents:  
- El 25 % de l'àmbit afectat per l'explotació ha de quedar conformat com a plataformes o illes. Atés que l'àmbit d'explotació projectat és de 20 ha, la superfície final de plataformes + illes serà almenys de 5 ha (comptabilitzant les illes o, si és el cas, les plataformes de les 5,5 ha de l'àmbit del projecte ja explotades).  
- Les basses resultants de l'extracció tindran les característiques següents:  
a) El contorn serà irregular per a afavorir una important extensió de vora i es conformarà en trams discontinus d'acord amb els perfils següents:  
- Almenys el 50 % de la seua extensió serà una vora estesa, conformada com una plataforma de 5 m d'amplària, amb una profunditat màxima del 50-60 cm, a fi de recrear un hàbitat favorable per al samaruc i la tortuga d'estany. A partir dels 5 m, el talús fins a la cota d'excavació tindrà una inclinació màxima de 45°.  
- L'altre 50 % podrà ser un un talús estés fins al fons de l'excavació amb una inclinació màxima de 45°.  
El perímetre de les superfície d'explotació (comptabilitzant l'àrea ja excavada) és d'uns 1.500 m, per la qual cosa la suma dels trams de vora amb plataforma serà almenys de 750 m.  
b) En l'interior de les basses se'n mantindran un 20 % com a porcions emergides o illes amb una altura màxima de 0,5 m respecte de la làmina d'aigua, amb els tractaments següents:  
- A fi d'afavorir l'establiment de colònies d'aus aquàtiques que requereixen un substrat aclarit de vegetació palustre (larolimícoles) es construirà una illa pilot de com a mínim 50 m² impermeabilitzada amb formigó, sobre la qual es depositarà una capa de graves d'1 cm de diàmetre afegint roques i troncs dispersos i agrupats.  
  
- La resta de les superfícies a conformar com a illes es mantindran en el seu estat actual i inclourà obligatòriament les dues àrees de jonquera canyissar amb Cladium en bon estat de conservació, identificades en l'estudi de repercussions de Xarxa Natura 2000, com a reserves de mansegars. Per a garantir la preservació d'aquestes dues àrees de les labors d'extracció, es procedirà al jalonament previ dels seus perímetres.  
- Respecte a les riberes de les illes no s'estableix un angle màxim d'inclinació encara que ha de garantir-se que siguen raonablement estables.  
c) Es garantirà la connectivitat de les masses d'aigua per mitjà del manteniment o la creació de canals que les connecte entre si i amb la resta de canals del Prat.  
d) El canal nord que delimita al nord la zona d'explotació es mantindrà inalterat, mentre que el canal sud es netejarà selectivament eliminant els helòfits però sense arribar a dragar-ne el llit ni els marges.  
  
6. Es presentarà anualment com a part del programa de vigilància ambiental un informe acompanyat de la planimetria i el reportatge fotogràfic corresponents en què es detallarà: superfície d'àrea afectada, longitud de vora creada, així com tipologia, superfície i disseny de les illes creades, canals o zones de connectivitat de les llacunes.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el present acord, que inclou la declaració d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la llei esmentada és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 22 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 18 d'abril de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.