Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9309, del 30-03-2022 (2022/2401)

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord, al terme municipal del Campello. Expedient 52/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9309

Data del DOGV
:   30-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2401


Data del document
:   19-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Campello, el
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord, al terme municipal del Campello. Expedient 52/2021/AIA. [2022/2401]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/6482-ZAZ.  
Títol: Obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant).  
  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
Òrgan substantiu: Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
Localització: terme municipal del Campello (Alacant).  
  
Antecedents  
Expedient 115/9580-ERX del «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)» que va obtindre declaració d'impacte ambiental de la directora general de Gestió del Medi Natural, en data 13 de desembre de 2007. S'hi plantejava el projecte d'una nova depuradora d'aigües residuals que tractara les aigües procedents de les urbanitzacions situades al nord del nucli urbà del Campello, situant-la en un punt equidistant d'aquestes.  
Expedient 86/4868-VMZ: A partir de l'escrit de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR), rebut en aquest òrgan ambiental el 3 de maig de 2019, en el qual se sol·licita que s'indicara el procediment d'avaluació ambiental que corresponguera al projecte modificat «Obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant)» i, en cas afirmatiu, se'n sol·licitava l'inici.  
Les modificacions van ser conseqüència de la comprovació de la disminució de la demanda hidràulica prevista en el projecte inicial (degut en part a la paralització del desenvolupament urbanístic i a la reducció de cabals registrats amb anterioritat). El que va motivar un nou plantejament per a solucionar la problemàtica de sanejament de l'àrea nord del nucli urbà del Campello. Les modificacions consistien, en síntesi, en modificacions de la xarxa de sanejament i execució de noves conduccions d'impulsió i modificació d'estacions de bombament (EB), de manera que en lloc d'executar una nova estació depuradora, les aigües residuals foren conduïdes a l'EDAR d'Alacantí Nord.  
  
Vist el projecte modificat, es va emetre informe per aquest òrgan ambiental el 22 d'abril de 2020, en el qual es concloïa que atés que existien trams del nou col·lector que travessen terrenys naturals, en concret, el paratge de la Lloma de Reixes, es tracta d'una canonada que discorre per terreny natural i, en conseqüència, el «Projecte de les obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant)» havia de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental ordinària, en trobar-se inclòs entre els supòsits establits en l'annex I-7 del Decret 162/1990. Així mateix, s'indicava que la tramitació del projecte havia de realitzar-se per l'òrgan substantiu al qual corresponguera l'autorització del projecte, d'acord amb el que s'estableix en l'article 39.3 de la Llei 21/2013.  
  
  
Descripció del projecte i alternatives estudiades  
L'objecte del conjunt del projecte és la justificació, definició i valoració de les obres necessàries per a resoldre l'evacuació de les aigües generades en les aglomeracions urbanes al nord del nucli urbà del Campello i el seu tractament en les instal·lacions de l'EDAR de l'Alacantí Nord, mitjançant l'aprofitament de les infraestructures construïdes recentment i les infraestructures de sanejament operatives existents en l'àrea urbana del Campello.  
Les obres a projectar consistiran en les obres hidràuliques necessàries per a la recollida i transport en alta de les aigües residuals generades en la conca de sanejament de l'àrea septentrional de la zona nord del Campello, centrades en La Nuza, La Mercè, Cala Baeza i Cala d'Or, la interconnexió amb la conca de sanejament de l'àrea meridional, on es realitzaran les obres hidràuliques per a la recollida i transport de les aigües residuals generades en les zones d'av. Amèrica, Daia Nova, av. Bèlgica, plaça D. Carlos i les modificacions estructurals de la xarxa de sanejament existent per a la connexió amb el nucli urbà del Campello i el seu transport cap a l'EBAR del Campello, situada en el marge de dreta del riu Montnegre i actualment operativa, des d'on s'impulsaran les aigües residuals fins a l'EDAR d'Alacantí Nord per al seu tractament.  
De les infraestructures plantejades, l'estudi d'impacte ambiental i consegüentment la present resolució se centra en les instal·lacions del projecte situades en SNU, concretament en el Paratge Lomes de Reixes, on se situarà el tram de la conducció que connectarà la zona septentrional des de l'EB de Cala d'Or amb la zona meridional mitjançant un tram d'impulsió a través de l'estació de bombament EB - Aigües Baixes on connectarà amb la canonada ja existent.  
Del plantejament del projecte de sanejament modificat escau exposar les actuacions que es realitzaran, encara que aquestes no es troben sotmeses al procediment d'avaluació ambiental amb l'excepció adés exposada. Es resumeixen en les següents:  
  
A) Col·lectors zona septentrional:  
En aquesta zona, no serà necessària pràcticament cap modificació en la canonada ja instal·lada i que s'incorpora en el present projecte a la xarxa d'impulsions, a excepció de l'últim tram d'impulsió des de l'estació de bombament de Cala d'Or, que s'ha indicat adés.  
Quant als equips de bombament, s'han ajustat per a la impulsió dels nous cabals esperats. Atés que els diàmetres de les canonades instal·lades estan fixats, es proposen equips de bombament de manera que s'ajusten tant al cabal generat com a la velocitat mínima de la canonada, amb la finalitat d'evitar en la mesura del possible sedimentacions i septicitats en aquestes.  
  
B) Col·lectors zona meridional:  
En l'actualitat les aigües residuals són portades a fosses sèptiques, tancs lmhoff i en general a xicotets sistemes de depuració, que en la majoria dels casos són individuals.  
En primer lloc, es dissenyarà una xarxa separativa, és a dir, només es recolliran les aigües residuals, amb la finalitat de no saturar els bombaments, perquè les aigües seran tractades en l'estació depuradora d'Alacantí Nord.  
El traçat principal discorre aproximadament paral·lel a la costa a un costat de la via del tren de rodalia Alacant-Dénia, ja que en aquesta àrea estan les cotes més baixes de la zona. Tot i això, el terreny té contínues pujades i baixades per la qual cosa és necessari realitzar cinc impulsions més per a elevar l'aigua residual. El sistema estarà format per sis trams d'impulsió i tres ramals de gravetat principals, dos dels quals ja estan executats, encara que no han entrat en servei per la falta d'infraestructures de transport de l'aigua, més un altre tram d'impulsió des de l'EB Almadrava, ja en el nucli urbà del Campello.  
  
En el plantejament objecte del present projecte, la xarxa de l'àrea meridional, a causa del canvi de filosofia en el transport de les aigües generades respecte a les obres ja executades, serà necessari realitzar algunes modificacions en l'obra civil existent i ampliacions de diàmetre en els bombaments de cua.  
Una vegada analitzada la viabilitat de la xarxa topològica existent, s'han determinat les possibles variacions o obres de nova execució per al compliment de la fi última, concloent que la majoria de les instal·lacions no requeriran modificacions, i seran emprades en la nova configuració. No obstant això, deuen necessàriament projectar-se les següents noves línies d'impulsió, a saber:  
- Impulsió des de l'EB-Av. Amèrica fins a l'EB-Daia Nova. S'executarà el col·lector d'impulsió paral·lelament al col·lector de gravetat instal·lat, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal secundari de connexió de les aigües residuals.  
- Impulsió des de l'EB-Daia Nova fins a l'EB-Bèlgica pels carrers Sagunt, París i Torrent, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal de la xarxa secundària, i al qual es poden connectar les aigües residuals de la zona.  
- Impulsió des de l'EB- D. Carlos a l'EB Amerador pel carrer Girona, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal de la xarxa secundària, i al qual es poden connectar les aigües residuals de la zona.  
  
Quant als equips de bombament, igual que en la zona septentrional, s'han ajustat per a la impulsió dels nous cabals esperats.  
  
C) Obres de connexió amb l'EDAR d'Alacantí Nord:  
Per al correcte funcionament de tots els bombaments en cascada, serà necessari reemplaçar els equips dels bombaments d'Amerador, Alkabir i Almadrava, per altres capaços d'impulsar fins al nucli urbà tots els cabals generats en la zona nord, més els que ja reben de les seues pròpies conques.  
Finalment, i donada la saturació de la xarxa dins del mateix nucli urbà del Campello, es proposa una nova impulsió des d'EB Almadrava en uns 2.127 metres lineals fins a trencar càrrega en els pous d'arribada a l'EBAR d'Enric Valor, que a través de l'EBAR del Campello arribarà fins a l'EDAR d'Alacantí Nord.  
Alternatives estudiades per a donar solució al problema de sanejament de la zona.  
La solució adoptada s'ha determinat després de la consideració de diverses alternatives. En totes elles s'ha tingut en compte el fet que part de les infraestructures necessàries es troben ja executades, per la qual cosa el condicionant principal ha sigut l'aprofitament, en els casos en què tècnicament ha sigut possible, de les instal·lacions existents.  
  
Les principals alternatives considerades són:  
a) Sanejament zona septentrional i EDAR en Cala d'Or, i sanejament i connexió des de la plaça de D. Carlos en la zona meridional amb EDAR Alacantí Nord.  
b) Sanejament zona septentrional, connexió amb la zona meridional i sanejament i connexió del conjunt amb EDAR Alacantí Nord.  
La primera d'elles recull totes les aigües generades en la zona septentrional i les porta a l'EDAR de Cala d'Or, les instal·lacions de la qual serà necessari ampliar substancialment perquè siga capaç de tractar tots els cabals generats en el futur.  
La segona, connecta la zona septentrional amb la meridional, de manera que tots els cabals generats en la zona nord són tractats en l'EDAR d'Alacantí Nord, que compta amb prou resguard per a assumir els cabals esperats.  
De les dues alternatives, s'ha optat per la segona, evitant així tindre unes instal·lacions de depuració en una zona fortament consolidada, quan existeixen altres instal·lacions que poden tractar els cabals generats.  
D'altra banda, dins de cadascuna de les alternatives anteriors, s'han barallat diverses opcions quant al traçat de les conduccions, de les quals les que van presentar majors condicionants tècnics són:  
  
1. Traçat de connexió de zona septentrional amb meridional pel pas paral·lel a les diferents infraestructures que conflueixen en la zona de la Lloma de Reixes-barranc d'Aigües.  
2. Traçat de connexió amb les instal·lacions del nucli urbà des d'EB Almadrava pel carrer Sant Bartomeu i Av. de l'Estació, fins a connectar amb l'EB del Campello.  
Aquests dos traçats s'han adoptat després de tindre en compte diversos factors que es resumeixen a continuació:  
- Per a l'elecció del traçat de connexió, s'ha descartat el pas per la línia de costa, en ser zones de grans penya-segats sense zones de pas. El traçat pel costat oest de l'autopista també s'ha descartat, en estar format per grans elevacions i barrancs.  
- Per a l'elecció del traçat que connecta la zona nord amb l'EDAR d'Alacantí Nord, s'ha descartat la connexió directa amb la citada EDAR pel carrer Convent i Sant Ramon, a l'ésser una impulsió de molta més longitud que en la solució adoptada, per la gran quantitat de serveis afectats i perquè d'aquesta manera s'utilitzen instal·lacions existents que compten amb resguard suficient per a assumir els cabals esperats.  
  
Alternatives de traçat per a la part del projecte objecte de la present avaluació.  
De l'exposat, es conclou en l'estudi d'impacte ambiental que existeixen tres alternatives de connexió de la conca de sanejament de l'àrea septentrional amb la conca de sanejament de l'àrea meridional, si bé en els tres casos es tracta de sòl no urbanitzable protegit i inventariat com a forestal d'acord amb el PATFOR:  
- El pas per la línia de costa s'ha descartat per tractar-se de zones de grans penya-segats sense zones d'accés.  
- El traçat pel costat oest de l'autopista també s'ha descartat, en estar format per grans elevacions i barrancs i suposar una major afecció al medi ambient per tractar-se de conduccions de major extensió.  
  
- El traçat pel pas paral·lel a les diferents infraestructures -carretera N-332 i traçat FGV- que conflueixen en la zona de la Lloma de Reixes-barranc d'Aigües, és la solució més viable, tant des del punt de vista mediambiental com econòmic.  
Per tant, la solució adoptada i que es desenvolupa en el projecte és l'execució del sanejament de la zona septentrional, la seua connexió amb la zona meridional a través del paratge de la Lloma de Reixes-barranc d'Aigües i sanejament i connexió del conjunt amb EDAR Alacantí Nord a través de les infraestructures existents en el nucli urbà del Campello, en els voltants del barranc del riu Sec.  
Part del projecte en la qual se centra la present avaluació.  
Es planteja l'execució d'una conducció de longitud aproximada d'uns 1.200 m que discorre per sòl no urbanitzable, sent zona rural protegida i zona rural de protecció de llits, d'acord amb la zonificació continguda en la cartografia d'IDEV. Transcorre per sòl forestal comú en la seua major part i sòl forestal estratègic al llarg d'uns 182 m (cartografia PATFOR), afectant la via pecuària «Corriol de la Platja».  
  
Afecta els terrenys definits pel Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL) com a Zona 1 sòls no urbanitzables de protecció litoral  
La canonada és de polímer orientat DN 350 mm, des del P-820,8 fins a l'arqueta de trencament de càrrega.  
A partir d'aquest punt, l'aigua circularà per gravetat, i s'instal·larà una canonada de PVC corrugat DN 400 mm, amb els seus corresponents pous de registre, i pous de regruix on el perfil longitudinal ho fa necessari, de manera que les velocitats es mantinguen en els límits adequats per a evitar erosions.  
En arribar al P-1.621,98, és necessari creuar una infraestructura bàsica, que, seguint els requeriments de l'organisme afectat, es realitzarà mitjançant clava. La infraestructura en qüestió és el ferrocarril Alacant-Dénia (FGV), requerint l'execució de pous d'eixida i pous de regruix. Els pous seran de formigó armat executats in situ, de diàmetre 1.200 mm, i quedaran enrasats amb el mantell d'escullera, no sobreeixint.  
S'indica en el projecte que en cap cas s'afecta les infraestructures que es pretenen creuar, i tal com s'observa en plans, la distància entre la part inferior de la travessa i la clau del tub instal·lat és de 2,60 m.  
  
La canonada a instal·lar a partir d'aquest punt és de polietilé alta densitat de diàmetre nominal 400 mm, PN 6 atm, en barres de 13 m de longitud i amb juntes per soldadura de gom a gom, i discorre paral·lela a les vies d'FGV i N-332.  
El traçat del col·lector creua el llit del barranc d'Aigües, instal·lat en rasa i encamisat en canonada de DN800 mm, quedant la clau del tub més d'un metre per davall del llit, i farcida amb HNE-20. Els últims 30 cm s'emplenaran amb escullera col·locada de pedra calcària de 100 a 500 kg, i farcit d'intersticis amb material provinent del llit i/o excavació. El traçat continua fora de la zona de servitud, i paral·lel al llit d'Aigües Baixes en 95 metres des de l'encreuament anterior, fins a la seua arribada a l'estació de bombament prevista (E.B. Aigües Baixes), dins de la zona de policia.  
El projecte inclou l'EB d'Aigües Baixes emplaçada en les proximitats del barranc d'Aigües Baixes. Disposarà de subministrament elèctric mitjançant un grup electrogen propi. A causa de la situació d'aquest bombament, en parcel·la rústica i pròxim al barranc i a l'N-332, per a casos de fallada de subministrament elèctric, està connectat amb el grup electrogen situat en EB Av. d'Amèrica, calculat per a tal fi.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant Resolució de 23 de desembre de 2020, de la Secretaria Autonòmica de Transició Ecològica i Emergència Climàtica, es designa la Direcció General de l'Aigua i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), com a òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat en matèria d'infraestructures hidràuliques.  
El 23 de març de 2021, l'EPSAR remet sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental juntament amb la documentació obrant en l'expedient conformada pel projecte, estudi d'impacte ambiental, tràmit d'informació pública, així com informes de diferents organismes que es relacionen més endavant.  
D'acord amb la documentació remesa, l'expedient va ser sotmés al tràmit d'informació pública mitjançant publicació en el DOGV núm. 9007 de 28 de gener de 2021, havent-se rebut una al·legació de la gestora d'associacions de veïns (AAVV) formada per l'AAVV La Zènia, AV AMECOVE (Amerador i Coveta Fumà), de data 10 de març de 2021. El contingut de les al·legacions que poden tindre caràcter ambiental i la seua contestació es resumeix a continuació:  
- En relació amb l'estat i imatge exterior actual de l'EBAR Almadrava, al·leguen que el projecte hauria d'incorporar en els treballs previstos d'integració arquitectònica de les estacions de bombament una actuació en la façana de l'EBAR Almadrava a l'efecte de donar uniformitat visual a tots els edificis destinats a aquesta mena d'infraestructura.  
  
L'EPSAR respon que, en el cas particular d'aquesta estació, es tracta d'una edificació preexistent en la qual no es pretén realitzar cap mena d'intervenció en el seu exterior, actuant en el conjunt de l'equip electromecànic per a poder atendre les noves necessitats d'evacuació contemplades en el projecte. Indicant així mateix que la titularitat de la infraestructura és de l'Ajuntament del Campello, a qui correspondria la competència de qualsevol possible intervenció de condicionament o manteniment.  
- En l'EBAR Almadrava es fa necessari incrementar la capacitat de la càntera perquè els temps d'ompliment total per pluges torrencials o fallada completa del sistema d'impulsió siguen similars a la resta d'EBAR i així augmentar la capacitat de resposta en cas d'avaria amb temps d'ompliment superiors evitant abocaments a l'exterior, zona verda i platja confrontant.  
En la resposta de l'EPSAR s'indica respecte al volum de la càntera d'una estació de bombament que és funció de les característiques de les bombes que es pretenen instal·lar, sent els factors limitants més destacables el nombre d'arrancades i aturades de les bombes i la submergència d'aquestes, aspectes que han sigut tinguts en compte a l'hora de seleccionar les noves bombes a instal·lar en funció del volum de la càntera existent.  
D'altra banda, indica que una càntera no pot servir per a emmagatzemar aigua en períodes puntuals, i menys aigües residuals o aigües residuals mesclades amb pluvials. Per a això existeixen altres elements que no estan contemplats en aquest projecte ni tampoc competeix a aquesta entitat la seua execució i gestió, com són els tancs de tempesta.  
Tampoc ha de projectar-se el volum d'una càntera davant eventuals aturs per mal funcionament d'un equip. En el seu lloc s'ha de considerar la instal·lació d'equips de reserva activa que es posen en servei de manera automàtica quan la resta dels equips no estan operatius, tal com s'ha previst en el projecte.  
Finalment, cal indicar que perquè el sistema en el seu conjunt funcione adequadament se'n precisa una supervisió de 24 hores/365 dies, gestió que efectuarà aquesta entitat una vegada finalitzen les obres mitjançant la contractació del servei corresponent, garantint en tot moment el correcte funcionament de les instal·lacions dins d'una normal explotació d'aquestes.  
Els informes emesos per diferents organismes inclosos en l'expedient són els següents:  
1. Informe favorable de 12 de febrer de 2016, de la Direcció Territorial d'Alacant, en matèria d'afecció a terreny forestal i a vies pecuàries, en el qual es determina en resum que l'afecció a terreny forestal és de reduïda extensió i que afecta la via pecuària «Corriol de la Platja», formulant consideracions que s'exposen en l'apartat de consideracions ambientals.  
2. Informe favorable de 28 de juliol de 2017, de l'oficina de supervisió de projectes de la Consellería d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
3. Informe de 15 de desembre de 2017 favorable, vinculant amb condicions de la Unitat de Carreteres d'Alacant, de la Demarcació de Carreteres de l'Estat de la Comunitat Valenciana (DG Carreteres-Ministeri de Foment), en relació amb les obres i instal·lacions de conducció paral·lela a l'N-332, en el marge dret, entre els PK 125+700 (barranc d'Aigües) i 126+220 (Punt de encreuament autoritzat en 2009), així com nova estació de bombament (EB Aigües Baixes) en el PK 125+600, marge dret de l'N-332.  
4. Informes de 21 de març de 2018, de la Unitat d'Alacant de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, en relació amb els encreuaments subterranis en el PK 14+632 (expt. C645-A) en l'avinguda de l'Estació i en el PK 21+767 en la zona del Poblet (expt. C647-A) i paral·lelisme de canonada d'impulsió de sanejament en l'Avinguda Central en Amerador, entre els PK 18+390 i 18+722 (expt. C-646-A) de les obres amb l'eix Estels-Benidorm-Dénia, en línia 1, de la Xarxa TRAM d'Alacant d'FGV.  
5. De l'Ajuntament del Campello:  
Aprovació pel ple d'11 de maig de 2018 del projecte referit. Així com documentació remesa a EPSAR el 22 d'octubre de 2018, adjuntant informe de compatibilitat urbanística i altres informes tècnics.  
  
L'informe tècnic relatiu a la compatibilitat urbanística conclou que el projecte és compatible amb el planejament.  
6. El 17 d'abril de 2019 la DG de l'Aigua informa sobre la tramitació ambiental del projecte.  
7. El 22 de juliol i 4 d'agost de 2019 es rep per part d'Iberdrola (I-DE, Xarxes Elèctriques Intel·ligents, SAU) el conjunt de condicions tècniques/econòmiques de cada punt de subministrament, tot advertint de caducitat el 2 de gener de 2010, al qual per part d'EPSAR se sol·licita pròrroga del termini de vigència per a licitació del projecte el 14 de gener de 2010.  
8. De la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) del Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic, Resolució de 14 de desembre de 2020, d'autorització per a la instal·lació de canonada d'aigües residuals en llit públic (barranc d'Aigües).  
9. Informe favorable de 30 de setembre de 2021, de la DG Patrimoni, condicionat al seguiment arqueològic de les obres.  
  
Consideracions ambientals  
A) Classificació del sòl:  
El projecte de la conducció afecta la classificació de sòl no urbanitzable (SNU), corresponent a zonificació de zona rural protegida i zona rural de protecció de llits (cartografia IDEV).  
D'acord amb el que s'indica en l'informe tècnic de compatibilitat urbanística de l'ajuntament, el projecte s'adequa al planejament urbanístic vigent, formulant consideracions a tindre en compte, de les quals s'extrauen les més rellevants des del punt de vista d'afecció ambiental centrat en el terreny classificat com a sòl no urbanitzable (SNU) Clau 43.  
Indica respecte dels terrenys amb classificació SNU que el projecte que ens ocupa es troba dins d'aquesta categorització, donada la necessitat d'emplaçar el ramal corresponent en aquests sòls.  
En aquests sòls, l'art. 248.4 exigeix que totes les instal·lacions i alteracions del terreny natural que en ell es realitzen han d'adaptar-se al paisatge.  
Atés l'art. 284 que regula les condicions d'ús de la clau 43, l'ús de servei a les obres públiques es troba permés, sent per tant admissibles les actuacions que es pretenen també en SNU.  
  
En general, haurà de restituir-se el terreny al seu estat original, urbanitzat o sense urbanitzar, mitjançant el farciment del subsol amb la compacitat necessària per a evitar enfonsaments o deformacions en aquest. En els sòls no urbanitzables s'estarà a l'indicat per l'informe de l'enginyer forestal de la demarcació forestal d'Altea, de 12 de febrer de 2016.  
  
Així mateix indica que el projecte afecta els terrenys definits pel Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL) com a Zona 1 sòls no urbanitzables de protecció litoral, segons l'art. 9 de la normativa del PATIVEL. En aquests sòls quedaran prohibits els moviments de terra que alteren el perfil del terreny excepte, entre altres, els necessaris per a la funcionalitat de les infraestructures.  
B) El traçat projectat per a la conducció de sanejament, així com l'EB Aigües Baixes està inclòs en la infraestructura verda regional, en situar-se sobre un corredor territorial terrestre i un xicotet tram en sòl forestal estratègic,  
C) Respecte a l'afecció a terreny forestal i vies pecuàries, d'acord amb l'informe emés el 12.02.2016 per tècnic forestal dels serveis territorials, s'indica que l'afecció a terreny forestal del PATFOR és de reduïda extensió i que no afecta muntanyes públiques gestionades per la Conselleria.  
Així mateix indica que afecta per paral·lelisme al llarg de 485 m al «Corriol de la Platja», així com almenys un encreuament a aquella a uns 400 m de distància de les primeres cases de Poble Penya-segat. La classificació del corriol es va publicar en el DOGV de 7/5/1993, assignant-se una amplària necessària de 10 m.  
  
Formulant per a l'execució del projecte a les condicions següents:  
  
1. L'obligació d'assumir i complir el plec general de mesures de prevenció (Decret 7/2004 en treballs que comporten risc d'incendi en la muntanya o en les seues proximitats.  
2. Se senyalitzarà l'eix de la canonada en cas de soterrar-se. Una vegada instal·lada i enterrada la canonada, es restaurarà la vegetació i es realitzaran obres de drenatge (en cas d'arracades). Talussos, consolidació amb maçoneria, etc. En definitiva, mesures que impedisquen l'erosió del terreny i minimitzen l'impacte visual (pantalles vegetals, etc.).  
Per a això s'implementaran mesures d'integració paisatgística com:  
  
- En el cas d'obertura de rases, la terra vegetal extreta s'apilarà en el seu perímetre per a la ràpida recuperació d'àrees degradades, evitant-se el pas de maquinària i el depòsit de materials sobre aquestes terres. Es procedirà al conreu i recuperació dels sòls compactats pel tràfec de maquinària després de la realització de les obres, fora de les zones que estrictament hagen de mantindre's per al servei de la infraestructura.  
  
- S'eliminaran tots els residus d'obra i altres que pogueren existir en la zona treballada.  
3. Haurà de tramitar-se, prèviament a l'inici de l'obra, la corresponent ocupació de domini públic pecuari, en la modalitat de concessió, donada la vida útil de la infraestructura, tot indicant la documentació que ha d'acompanyar a aquesta.  
4. En els encreuaments i paral·lelismes amb vies pecuàries se senyalitzarà la seua condició mitjançant senyalística oficial (Resolució de 26 d'abril de 1988, de la DG de Producció Agrària (DOGV 824, 13 de maig).  
5. Es comunicarà l'inici dels treballs a l'agent mediambiental cap de comarca.  
D) Afecció a hàbitats i espècies:  
D'acord amb la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià un xicotet tram de l'inici del traçat des de l'EB Cala d'Or fins a l'EB Aigües Baixes es localitza en un hàbitat prioritari «Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea».(6220).  
Quant a l'afecció a fauna d'interés, resulten rellevants:  
- Aquila fasciata (àguila astor cuabarrada), inclosa en el Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades · Vulnerable Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades · Annex I - Vulnerable Categoria UICN · En perill Conveni de Berna · Annex II Conveni de Bonn · Annex II Directiva d'Ocells · Annex I.  
D'acord amb la informació continguda en la Base de dades de biodiversitat, en la Comunitat Valenciana ocupa quasi totes les serres litorals i prelitorals, nidifica en tallats rocosos de mitjana altitud (el 50 % es distribueixen entre els 300 i 700 m d'altitud). El seu període de nidificació és entre febrer i abril.  
- Falque peregrinus (falcó pelegrí), inclòs en Conveni de Berna · Annex II Conveni de Bonn · Annex II Directiva d'Ocells · Annex I Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial · LESRPE.  
  
El seu hàbitat està molt vinculat a la presència de penya-segats abruptes, tant a l'interior com en la costa, amb diferents tipus de coberta vegetal. El seu període de nidificació és de febrer a març.  
- Caprimulgus europaeus (enganyapastors europeu), inclòs en el Conveni de Berna · Annex II Directiva d'Ocells · Annex I Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial · LESRPE.  
D'acord amb la informació del banc de dades de biodiversitat, nidifica principalment en la meitat nord de la Comunitat Valenciana, sent més regular a la província de Castelló, tant en la costa com a l'interior, més localitzat en la de València, particularment a la comarca del Camp del Túria, i rar en la d'Alacant.  
Ocupa terrenys amb arbratges oberts, particularment amb fites, zones repoblades, clars forestals amb matoll i altres ambients oberts, evitant les masses forestals tancades. Nidifica en el sòl. El trobem amb regularitat en les pistes forestals i en carreteres poc concorregudes.  
  
E) Respecte a l'afecció a elements integrants del patrimoni historicoartístic, la DG de Patrimoni informa favorablement el projecte el 30 de setembre de 2021, si bé proposa el seguiment arqueològic dels moviments de terres en el moment de l'execució de les obres.  
  
F) El programa de vigilància preveu mesures de vigilància en la fase de construcció i de funcionament.  
Respecte a les mesures en fase de construcció, preveu les corresponents a gestió de residus, emissions de sorolls, afecció a vegetació, jalonament de zones d'apilament de materials i maquinària. Són de destacar les mesures de protecció de fauna en les quals indica les corresponents a prevenció per la possible presència de nius, caus i recers de fauna, proposant la inspecció per tècnics competents, abans del desbrossament i la tala d'arbres que controlaran la presència de nius, caus i recers de fauna. En cas que es troben nius, caus o recers de fauna en l'entorn afectat per les obres, s'avisarà els agents mediambientals de la zona, els qui donaran les instruccions oportunes de com actuar-hi.  
  
Cal assenyalar que el seguiment del compliment de la present resolució correspon a l'òrgan substantiu, que en aquest cas coincideix amb l'òrgan promotor del projecte. Pel que l'EPSAR haurà d'incorporar a l'aprovació del projecte les determinacions que s'estableixen en la present declaració d'impacte ambiental.  
G) Cal concloure, vist l'anteriorment exposat, que atés que la major part del traçat transcorre per terrenys ja antropitzats, entre dues infraestructures lineals (carretera N-332 i via del ferrocarril de la línia 1 de la Xarxa TRAM d'Alacant), i l'escassa longitud de la conducció, que una vegada aplicades les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi i en el condicionat de la present resolució, no és d'esperar afeccions ambientals negatives rellevants per l'execució del projecte, i d'altra banda el funcionament correcte de la xarxa de sanejament que es pretén amb el projecte sí que resultarà un efecte ambiental favorable respecte a la situació actual.  
  
Consideracions jurídiques  
Els projectes de transports per canonada, quan discórreguen per terrenys naturals, seminaturals o incultes, classificats com a sòl no urbanitzable, estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I-7 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant) en la part subjecta a avaluació d'impacte ambiental, projecte promogut per EPSAR, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Tenint en compte la ubicació en terreny forestal, s'haurà d'aplicar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Així mateix, en matèria d'afecció a terrenys forestals i via pecuària «Corriol de la Platja», s'acompliran les condicions indicades en l'informe emés pels serveis territorials adés exposat i es comunicarà l'inici dels treballs a l'agent mediambiental cap de comarca.  
  
2. Com a mesures de protecció de fauna per la possible presència de nius, caus i recers de fauna, abans del desbrossament i tala d'arbres s'inspeccionarà per tècnics competents, donant avís als agents mediambientals de la zona, si fa el cas. S'evitarà l'execució de treballs i moviment de maquinària en el període comprés entre febrer i abril.  
  
3. D'acord amb el que s'indica en l'informe de la Direcció General de Patrimoni s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic de les obres. Si durant la seua execució es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Els residus generats en la demolició d'instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions, hauran de gestionar-se d'acord amb la legislació sectorial vigent d'acord amb la seua tipologia.  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
6. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, escaiguen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.