Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6312, del 16-07-2010 (2010/7281)

Bases particulars de programació de l'àmbit SUNP IV del PGOU. Expedient 6/10 PL.
--------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6312

Data del DOGV
:   16-07-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2010/7281


Data del document
:   27-05-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Sagunt
    * pla d'urbanisme
    * administració local

Bases particulars de programació de l'àmbit SUNP IV del PGOU. Expedient 6/10 PL. [2010/7281]

\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*
El Ple de la corporació municipal, en sessió ordinària celebrada el 27 de maig de 2010, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
7. Bases particulars de programació de l'àmbit SUNP IV del PGOU de Sagunt. Exp. 6/10 PL.
Vist el dictamen favorable emés per la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, en data 24 de maig de 2010.
Vist l'informe amb proposta de resolució emés, en data 18 de maig de 2010, pel cap de la Secció d'Urbanisme, segons el qual:
«1. Inici de la programació.
En data 1 de març de 2010, RE 122986, per part d'un col·lectiu de propietaris del sector SUNP IV, s'ha presentat sol·licitud que caldria interpretar, en el context de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, com una sol·licitud de programació de l'àmbit per mitjà de gestió indirecta, en els termes de l'article 130. Conforme a aquest hi ha l'obligació per part de l'Ajuntament de resoldre expressament en algun dels tres sentits arreplegats en el dit article.
2. Bases generals aplicables.
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, el present programa es regirà, a més de per les previsions que s'indiquen en les presents bases particulars, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28.9.2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Complementant les dites bases generals, en relació amb l'àmbit SUNP IV, caldria tindre en compte les següents determinacions.
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada.
L'article 224 del PGOU preveu els següents paràmetres per al dit sector:
A pesar de la superfície indicada en l'esmentat article, la superfície real és sensiblement inferior, d'uns 245.000 m², distribuïts com s'assenyalarà a continuació. Cosa que també influïx en la superfície adscrita en el macrosector VII, que es quantifica en proporció a la real del sector.
De forma sobrevinguda a les previsions vigents des de 1992, s'ha donat la circumstància de l'execució de la corresponent infraestructura viària en el context de l'obra sectorial del Ministeri de Foment de supressió de passos a nivell, la qual cosa ha provocat la divisió del sector objecte d'estudi en dos zones clarament diferenciades:
A. Part del macrosector IV situat a l'oest del vial de circumval·lació.
Els dits terrenys serien els següents:La superfície aproximada de la dita porció és d'uns 38.000 m², limítrofs amb sòl classificat com a urbà i qualificat com a residencial.
B. Part del Macrosector IV situat a l'est del vial de la circumval·lació
Té una superfície aproximada d'uns 205.000 m², que atendria al següent esquema (el representat en blau):
Cosa que en definitiva suposaria una superfície total aproximada d'uns 245.000 m².El macrosector IV és d'ús preferent residencial.
El seu índex d'edificabilitat bruta és de 0,825 m²t/m²sòl.
El PGOU fixa una adscripció del 20% de la seua superfície en el macrosector VII, de manera que la superfície de l'àrea de repartiment del sector s'incrementaria en la dita proporció respecte de la superfície del sector, és a dir, fins a uns 295.000 m².Ortofoto:Cadastral
Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada.
En relació amb els objectius a nivell d'ordenació i com a base de motivació de la solució definitiva pretesa és necessari tindre en compte, d'una banda, que per part d'un elevat percentatge dels propietaris del sector, tal com evidencia el pla adjunt a aquesta, en la sol·licitud de l'1.3.2010 s'han formulat els arguments següents:D'altra banda, és necessari tindre en compte que el Ple de l'Ajuntament, al gener del 2005, va assenyalar el següent sobre el macrosector IV:
"3. Ordenar de forma adequada els usos del macrosector IV.
El dit àmbit, inicialment previst com d'ús residencial, es limítrof amb el Polígon Industrial Sepes i amb la subestació elèctrica, la qual cosa fa molt difícil materialitzar els dits usos previstos pel PGOU-92.
La nova ordenació, a més dels fins indicats anteriorment, pretén definir uns usos més adequats a l'actual situació i amb les noves premisses de què es disposa.
La línia essencial serà la de diferenciar una àrea Nord i una àrea Sud. Per a la primera es preveu un ús residencial obligatori mentre que per a la segona es preveu un ús industrial, donant així una alternativa d'implantació d'aquest que s'exclou en l'àmbit Sota Vies pròpiament dita. Aquests subsectors tindran una viabilitat independent l'un de l'altre, i es podran desenvolupar aquests en fases distintes."
És a dir, el propi Ajuntament ha pres consciència des de fa uns anys que el destí literalment previst pel PGOU en 1992 per al dit sector exigix una sèrie de matisos i correccions. De fet, el Ple ha adoptat acords recentment, com els de data 30 de desembre de 2009 o el de 31 de juliol de 2009 en què fa consideracions com les següents:
"En eixe sentit, la línia de l'Ajuntament respecte dels esquemes d'ordenació que es referix a superfícies comercials ha sigut reflectida en acords plenaris com el de data 31.07.2008, en què en ocasió de l'aprovació de les bases particulars del SUNP-5 es configurava el disseny dels sectors comercials reduint el nombre d'illes i augmentant la capacitat per a atendre la demanda d'un producte que no està prou atés en l'esquema del PGOU, és de la mitjana i gran superfície. Es pot parlar d'una desproporcionada carència de sòl destinat a l'activitat terciària. No hi ha harmonia entre les previsions d'ús residencial, industrial i terciari en el PGOU. Aquest últim és especialment escàs cosa que xoca amb la caracterització del municipi de Sagunt com un important nucli de comunicacions de grans infraestructures viàries i de transport, a meitat de camí entre els dos grans focus de València i Castelló.
Un esquema del que s'està assenyalant posarà en evidència aquestes afirmacions:
El blau és el terciari previst en les zones de nova implantació."Analitzada la delimitació del sector es considera que és possible compatibilitzar les previsions actuals del PGOU per al SUNP IV amb les pretensions d'ajust d'ordenació plantejades tant per l'Ajuntament com per la propietat del sòl, davant de les demandes de sòl no ateses per l'ordenació vigent des de 1992, així com de correcció de la ubicació més idònia dels usos.
En eixe sentit és necessari tindre en compte la circumstància abans indicada sobre l'existència d'un element de la xarxa viària estructural, que travessa el sector, generant dos subsectors clarament diferenciats, l'est i l'oest.
Atés, a més, que el terciari exigix una gran proporció de superfície de parcel·la edificable però no un gran consum d'edificabilitat.
En eixe sentit es considera que els objectius que han d'atendre les propostes d'ordenació que es presenten respecte del sector han de ser les següents:
1. El macrosector IV est, d'una superfície aproximada de 205.000 m², haurà de tindre una orientació exclusiva de terciari, descartant-se la de residencial. L'edificabilitat assignada a aquest ús de la del total del sector inferior al 50%.
2. La resta del macrosector IV, és a dir, el situat a l'oest de la ronda viària, dins de la delimitació de la zona de Sota Vies, tindrà una orientació preferent de residencial, col·lectiva alta. L'edificabilitat assignada a aquest ús de la del total del sector seria superior al 50%. En definitiva, l'índex d'edificabilitat residencial del sector serà superior a l'índex d'edificabilitat terciari d'aquest.
3. Donada la superfície del subàmbit oest, uns 38.000 m², i l'edificabilitat residencial a materialitzar en aquesta, es considera convenient que la solució d'ordenació es recolze en un àmbit limítrof, el de la UA núm. 3, a l'efecte de generar una major qualitat en el disseny dels espais públics i dels edificables. Tot això sense incrementar l'edificabilitat assignada subjectivament als propietaris de la UA núm. 3, que es manté. Amb això el marge de maniobra a l'efecte de disseny d'ordenació augmenta fins als 54.000 m².
Cosa que esdevé per la circumstància que els límits del macrosector IV oest són molt irregulars, tal com s'aprecia en l'esquema següent:
I a més perquè es busca, sense renunciar al destí residencial preferent del sector, una ubicació més idònia per a la ubicació de l'aprofitament residencial que puga interposar un poc més d'espai lliure respecte a la subestació, addicional al de la ronda actual existent.
La fitxa del PGOU per a la UA núm. 3 limítrof és la següent:Àmbit respecte del qual s'han de tindre en compte les especials vinculacions subjectives al patrimoni municipal del sòl.
La gestió conjunta d'ambdós àmbits, el del macrosector IV i el de la UA núm. 3, en cap cas suposarà minva dels drets urbanístics ni increment de les càrregues que havien de suportar els propietaris de l'últim àmbit citat, la UA núm. 3. Per això, no es podran repercutir més costos ni exigir més cessions d'aprofitament que les que haurien resultat de la urbanització independent d'aquesta.
Esta consideració es pot fer extensiva a altres espais urbans limítrofs si així ho exigix el més adequat disseny urbà, punt que haurien de motivar les propostes de planejament que presenten els aspirants. Els dits espais tindrien un tractament semblant al descrit per a la UA núm. 3.
4. L'ordenació proposada per al macrosector IV est haurà de tindre en compte que el criteri preferent del municipi per a les zones terciàries de nova creació és el de gran i mitjana superfície, permetent-se i fomentant-se el concepte de galeria comercial.
5. L'ordenació proposada per al macrosector IV oest haurà de tindre en compte que atés que la delimitació del sector en aquesta zona, així com l'afegida de la UA núm. 3, o altres, no tenen una conformació regular en el seu perímetre, això obliga a realitzar un exercici addicional en les propostes de justificació de definició de les illes edificables en un context més ampli, el d'una futura ordenació global de l'àmbit de Sota Vies, a l'efecte de justificar que la proposta no condiciona ni limita un futur desenvolupament de tot l'àmbit, havent de tindre en compte com a premisses d'eixa hipotètica ordenació que:
A. Està prevista l'execució d'una llosa de cobriment de les vies del ferrocarril, així com de la línia d'alta velocitat.
B. La modificació de l'ordenació de Sota Vies, aprovada definitivament per mitjà d'acord de 29.04.2010.
C. La continuació dels eixos viaris exteriors fonamentals que entronquen amb l'àmbit de Sota Vies.
D. La generació de nous eixos viaris d'entitat.
6. Edificis fora d'ordenació dins de l'àmbit o limítrofs a aquest.Es detecten diversos casos:
La proposta d'ordenació haurà d'estudiar aquests i qualsevol altre cas semblant de construccions preexistents localitzades en la vora l'actuació a l'efecte d'adoptar la solució d'ordenació corresponent, que haurà de ser degudament motivada. De manera que la decisió de gestió que es propose de no procedir a la seua eliminació haurà d'estar prou raonada amb una ponderació entre les restriccions transitòries que puga suposar el seu manteniment i les càrregues que pot suposar per a l'actuació (de manera que puga amenaçar la seua viabilitat econòmica). Això, en tot cas, no excusaria de les possibles afeccions d'alineacions/compatibilitat d'ús que l'ordenació puga fixar per a una solució definitiva del sector. I tot això com un matís admissible (però amb caràcter restringit) enfront del criteri principal que ha de presidir la nova ordenació, consistent en l'eliminació d'eixes construccions. Cal destacar el cas reflectit en la primera de les fotografies, que encara que es trobe fora del sector i no es veja involucrat en la gestió urbanística d'aquest, necessita que es fixe sobre aquest una ordenació detallada, atés que en data de hui és un espai sense la definició d'alineacions, usos compatibles, etc, punt que no és admissible quan a partir del moment en què es va a aprovar l'ordenació detallada de tots els espais limítrofs.
7. Generació d'infraestructura exteriors de connexió.
En el context general viari següent, que atén a una visió de conjuntA. S'haurà de preveure un viari perimetral sud, tocant a l'àmbit, amb el mínim de secció que s'especificarà més avant, que connectarà degudament amb aquest esquema. La disponibilitat del sòl, que es troba condicionada per la circumstància de l'existència de la subestació elèctrica, per la qual cosa s'haurà d'aconseguir amb terrenys situats cap al sud.
A més es destaca que el traçat actual del camí està inclòs dins de l'Inventari de la Conselleria de Cultura sobre restes arqueològiques susceptibles de protecció.
Així mateix, es destaca l'existència de nombroses infraestructures que discorren pel camí i que s'haurien de documentar degudament per a evitar incidències durant l'execució de les obres. Així, a títol d'exemple, es pot parlar de:
- Col·lector de residuals.
- Connexió elèctrica del polígon Camí a la Mar a la subestació.
- Connexió elèctrica del nord del Palància a la subestació.
S'haurà de proposar la solució de connexió amb la futura xarxa viària sud reflectida en l'esquema anterior. A més del viari descrit que eixampla la secció de l'actual camí a la Mar, serà a càrrec de l'actuació l'execució de la dita connexió amb la futura xarxa viària sud així com aquella part de la trama d'aquesta que discórrega per terrenys del sector fins a la seua connexió amb la rotonda del polígon SEPES.
B. Així mateix, es destaca que l'esmentat àmbit està involucrat en el cànon d'urbanització de l'obra corresponent a la portada conjunta d'aigua potable a diversos sectors, objecte de la corresponent ordenança que ha sigut objecte d'aprovació provisional per mitjà d'acord de gener de 2010, en els termes següents:
El dit cànon no eximix de la necessitat d'executar les conduccions exteriors de connexió necessàries fins a la infraestructura comuna, que serien a càrrec de l'actuació.
c. Amb caràcter addicional a allò que s'ha indicat en l'apartat a és necessari indicar que la correcta connectivitat viària exterior del macrosector IV passa per la necessitat d'execució de dos obres exteriors al sector:
c.1. El vial sud següent:
Aquest garantirà que el tràfic rodat que un sector d'aquestes característiques pot generar i que accedisca a Sagunt pel sud, no creue ni, en conseqüència, sobrecarregue les infraestructures actuals, col·lapsant-les.
La longitud total del dit viari és d'uns 1025 m. No seria necessària l'execució de la rotonda dibuixada en la part central de l'esquema però sí la que es dibuixa en l'extrem oest. La secció del dit viari serà la que s'especificarà més avant, així com les seues característiques d'urbanització.
La disponibilitat de terrenys externa al sector/àrea de repartiment s'obtindria per mitjà de l'expropiació, i 'admetrà la reserva voluntària d'aprofitament. En el cas que el mètode d'obtenció fóra l'expropiació, l'abonament del preu just s'admet, com a alternativa a la seua assumpció a càrrec de la propietat de l'àrea de repartiment, que poguera ser assumida voluntàriament per l'agent urbanitzador, reservant-se a favor seu els drets urbanístics que generaren en un futur els dits terrenys. Als propietaris expropiats se'ls assenyalarà tot el ventall d'opcions als efectes oportuns.
Si bé l'assumpció econòmica del cost de l'execució de la dita infraestructura li correspon assumir-la en la seua integritat en aquest moment al macrosector IV, ja que aquesta discorre per un àmbit distint és susceptible de ser finançada sota el tractament propi del cànon d'urbanització. De manera que l'aspirant a agent urbanitzador haurà d'aportar un model de repartiment de càrregues entre àmbits afectats, susceptible de precisió en el moment de desenvolupament de l'àmbit i estarà obligat a finançar/executar l'obra, amb dret a repercussió futura de la proporció de la infraestructura que executa i finança en el moment present en la seua integritat. En conseqüència, la plica juridicoeconòmica ha de desglossar l'import de la dita infraestructura en l'àmbit extern al sector, indicant el seu import global d'assumpció present i justificant la repercussió futura parcial d'aquest a altres àmbits, repercussió que s'actualitzarà amb l'aplicació de l'IPC. A aquells àmbits que no tinguen assignat aprofitament actualment pel PGOU se'ls assignarà un d'idèntic al què és objecte de la present programació.Els terminis d'execució de la dita infraestructura externa començaran a comptar des del moment en què l'Ajuntament compte amb la plena propietat dels terrenys sobre els quals s'assenta ja que no estan dins de l'àrea de repartiment ni l'Ajuntament és propietari d'aquests.
En relació amb el dit viari cal destacar que per part de l'Ajuntament davant del Ministeri de Foment s'han realitzat manifestacions del tenor següent:
A la vista de les consideracions realitzades per ADIF, i atenent la modificació del tram de connexió contemplat com a reposició de la via col·lectora Via 5 Ibèric en el projecte de la LAV, es planteja la possibilitat d'aquest esquema en el PK 205+164.89
És a dir, se sol·licita del Ministeri de Foment que en ocasió de l'execució de la línia d'alta velocitat, es deixe preparat el dit punt per a la realització futura d'un pas a distint nivell de les característiques que s'indiquen en l'esquema. Circumstància que hauria de tindre's en compte en la documentació que es presente pels aspirants a agent urbanitzador. Tot això sense perjuí que siguen a càrrec de l'actuació les actuacions que siga necessari realitzar per a finalitzar la connexió com a complementària de les que realitze el Ministeri en l'execució del seu projecte.
C.2. A més i com a segona obra externa de l'àmbit, ha de tindre's en compte l'habilitació, en el front est del sector, en l'espai entre rotondes de l'avinguda Benjamín Franklin, de manera que sense augmentar la secció viària, es reordenen els espais viaris actualment existents, de manera que la connexió nord del sector també s'adapte al major tràfic que el dit sector generarà. La dita adaptació es realitzarà en els termes que més avant s'especificaran.
Sense perjuí de l'anterior i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases és necessari tindre en compte el següent sobre els objectius:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
1. A més de les operacions ordinàries que s'hauran de realitzar en aquest sentit, convé fer especial atenció a una sèrie de punts concrets a tindre en compte:
És necessari tindre en compte els de l'article 16 del Text Refós de la Llei del Sòl, Reial Decret Legislatiu 2/2008, que assenyala que el 10% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu el dit precepte que és obligació dels propietaris
b) Entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què aquesta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, aquest percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar aquest percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del 20% en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en les restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què càpia substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b) de l'article 10.
Qüestió que ha sigut precisada pel Decret Llei autonòmic 1/2008. En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 10% del total de les unitats d'aprofitament o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no admet discrecionalitat respecte d'això, vigent des de l'01.07.2007.
2. Es recorda així mateix l'obligació legal d'afecció del 30% de l'aprofitament de l'ús residencial a la promoció d'habitatge protegit, en els termes de l'article 10 del RD Legislatiu 2/2008. Obligació distinta però interrelacionada amb les obligacions d'afecció derivades del patrimoni municipal del sòl.
3. A l'efecte d'agilitzar la gestió de l'habitatge protegit que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament (cessió del 10% de l'aprofitament ponderat i lliure de càrregues), i de conformitat amb el que establix l'article 409.7 del ROGTU, es contempla expressament la possibilitat indicada en el dit article en el sentit que "s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afecte legalment a la construcció d'habitatge protegit dins de l'àmbit. A aquests efectes, haurà de preveure's la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, i serà susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no suposara l'import màxim legal admissible."
4. S'admet que part del subsòl dels espais públics que es definisquen en l'ordenació com a aparcament, tal com preveu l'article 60 de la LUV, de titularitat municipal, i s'admet el seu tractament en els termes de l'article 124.2 de la LUV quan assenyala:
2. El programa podrà incloure, si és procedent, altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense repercutir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara ..., o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa, ...
En eixe sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
L'agent urbanitzador haurà de ponderar la rendibilitat de l'abast de la seua proposta partint de la premissa que l'execució de l'aparcament en cap cas pot suposar un encariment de l'obra d'urbanització a càrrec dels propietaris del sòl sinó que qualsevol reposició de serveis o condicionant addicional que la implantació del dit aparcament supose en l'execució de la urbanització de l'àmbit haurà de ser assumit exclusivament per l'agent urbanitzador. A tals efectes la documentació a aportar per l'aspirant que desitge executar un aparcament dins dels límits indicats en el dit esquema haurà de contemplar una justificació de com seria la urbanització sense el dit aparcament i quines obres addicionals d'urbanització suposa l'execució de l'aparcament, a l'efecte que cada subjecte assumisca realment les seues obligacions.
5. Criteris de delimitació de l'àrea de repartiment.
Es pren com a base òbviament la superfície del sector, que es quantifica aproximadament en uns 245.000 m².
A la superfície del sector caldrà sumar-li per a precisar la delimitació de l'àrea de repartiment:
A l'efecte de completar l'esquema de l'article 224 del PGOU, s'haurà de preveure un 20% de superfície de sòl dotacional adscrita, localitzada en els següents termes (el representat en groc):
Atés que el paràmetre de la dita superfície és percentual, el criteri de preferència en les parcel·les assenyalades serà d'oest a est.b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals necessàries per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Caldrà ajustar-se a les determinacions específiques recollides en les prescripcions de les bases generals de programació aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28.09.2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de data 23.10.2006. Amb caràcter addicional cal indicar:
S'hauran d'analitzar les possibles connexions ferroviàries entre els dos nuclis de població que discórreguen o circumden el sector i estudiar la possibilitat de preveure un carril de reserva. A més:
"...Respecte dels aspectes que des d'aquesta oficina tècnica d'obres d'urbanització es considere necessari fer, partint de les determinacions que, a nivell de planejament, s'estan adoptant en la redacció de les pròpies bases particulars.
Atesa la dita petició s'emet l'informe següent:
Determinacions respecte a les obres del Civis - tram estació intermodal rotonda Mont Arse en Fausto Caruana.
Se sol·licita informació respecte de les seccions viàries previstes en el Civis per a la seua implantació en l'avinguda de Fausto Caruana, amb vista a plantejar dins del SUNP-IV alternativa de traçat que permeta la connexió d'aquest primer tram ja aprovat, amb el qual l'unix a l'estació intermodal prevista per la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
El projecte de febrer de 2009 de construcció del Civis inclou 3 modalitats de secció per a la Plataforma per al Transport Públic d'Alta Capacitat:
- Secció de pas: 2+7+2 = 11 m. Els 2 m laterals es resolen amb voreres i plantació de tanques. En el dit espai es col·loquen les catenàries, i són, per tant, l'amplària mínima necessària.
- Secció amb parada a un costat: 2+7+(3 o 3,5) =12 o 12,5 m. Un dels laterals s'incrementa fins als 3-3,5 m per a allotjar la parada.
- Secció amb parada a un costat i a l'altre: 3,5+7+3,5 = 14 m.
En la proposta Civis que afecta el macrosector IV i es recull en estudi informatiu, la secció és de 6+2+2+2+8+2+6 = 28 m consistent en vorera + mitjana amb tanca + carril bici + mitjana amb tanca + plataforma Civis + vorera. D'aquesta, entenem que estrictament necessaris són els 8 m + les mitjanes laterals, i pot ajustar-se la solució als 11 m = 2+7+2 (com en Fausto Caruana) atenent que tant el tràfic de vianants com de carril bici han de resoldre's en la pròpia trama viària del sector.
S'admetran solucions tècniques de via compartida, indicant les solucions actuals que s'escometen i les adaptacions futures alienes al present PAI (amb el Civis ja implantat). Atés que el projecte Civis que ens ocupa és d'aprovació autonòmica, haurà de tindre's en consideració que el present PAI haurà d'aportar l'estudi justificatiu que l'alternativa que es presenta podrà atendre qualsevol futura exigència autonòmica d'ús exclusiu de via sense hipotecar la viabilitat del sistema de tràfic rodat del sector.
Estudi informatiu Civis, tram MS-IV:Determinacions respecte del Pla de Vials no Motoritzats del terme municipal de Sagunt.
El Pla de Vials no Motoritzats del terme municipal de Sagunt té el següent esquema de carrils bici:
En aquest s'aprecia que hi ha previsió d'execució de carrils bici basant-se en una proposta d'ordenació mai aprovada per al sector SUNP-IV i sense tindre en consideració l'existència de la subestació elèctrica d'Iberdrola. En conseqüència, cal entendre les determinacions d'aquest amb la mera intencionalitat de connexió entre vials ja existents i així destacar:
- Previsió de dotació de carril bici als vials existents de ronda Oest, avinguda del Port i carrer de Benjamín Franklin.
- Connexió des del carrer de Benjamín Franklin encreuament amb Albert Einstein, amb la rotonda en ronda Est encreuament amb el Camí de la Mar.
Igualment, la previsió de carrils bici en l'àmbit limítrof Macrosector III - Fusió és la següent:
La solució proposada haurà de preveure que, en l'aprovació d'aquest últim pel Ple de la corporació, es va aprovar:
"A pesar que el Pla de Vials No Motoritzats del municipi de Sagunt inclou la realització de carril bici en el tram de Fausto Caruana comprés entre la rotonda Mont Arse i l'accés a l'avinguda del Port en el marge nord, es proposa diferir l'execució d'aquest pel marge sud enel moment que es planege el macrosector IV, atés que aquest pot resoldre la continuïtat del carril bici fins a la ronda Est."
I en conseqüència s'ha de donar resposta amb l'ordenació i solució d'urbanització que es propose.
D'esta manera, l'ordenació proposada pel macrosector SUNP IV, haurà de completar la solució de carrils bici per a la correcta connexió amb els previstos en el macrosector III i atenent les determinacions del Pla de Vials no Motoritzats, amb els matisos indicats.
El plànol general d'ordenació del PGOU de Sagunt delimita el MS-IV de la manera següent:
En conseqüència podríem descriure els seus límits com seguix:
- Nord: avinguda Port i avinguda Fausto Caruana, incloses ambdós excepte en la part frontal de les naus preexistents en avinguda Port.
- Oest: nau i edificació d'habitatges oficials de l'IVVSA, sòl urbà ZR-3 (UA-3), equipament municipal Guarderia del Niño Jesús, naus existents i sistema general ferroviari.
- Sud: traça de la ronda prevista (l'executada pel Ministeri diferix d'aquesta) i camí de la Mar inclosos ambdós vials dins del sector.
- Est: dotacional pou i depòsits d'aigua de Sepes i zona verda Les Moreres.
És necessari realitzar les següents matisacions, per canvis produïts des de l'aprovació del PGOU:
- Interior al sector es troba el sistema general destinat a subestació elèctrica el qual s'ha vist ampliat amb l'execució de la subestació elèctrica de Fevasa-Hidrocantabrico.
- Les obres d'urbanització de l'avinguda de Fausto Caruana es realitzen per part del Macrosector III, excepte la via de servei en la part frontal del MS-IV, prenent com a base el grafisme següent:
És necessari realitzar les matisacions següents:
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals necessàries per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Respecte d'això cal destacar les circumstàncies següents:
- Hi ha instal·lacions existents soterrades en la següent relació no exhaustiva:
· Avinguda del Port: col·lector de residuals, conducció de reg, enllumenat públic, xarxes d'aigua (200 mm i 300 mm) i elèctriques, fibra òptica municipal,...
· Ronda Est i via de servei executada per Fevasa: enllumenat públic, conducció d'aigua potable 150 mm, elèctriques, pluvials i residuals, séquia...
· Camí de la Mar: conducció de sanejament, xarxa de gas, conduccions elèctriques a polígon industrial Camí La Mar, Nord del Palància i Fusió, xarxa d'Ono, séquia,...
S'hauran de mantindre/protegir/reposar aquestes, en cada cas segons el que pertoque, i integrar-les en les solucions individuals de cada una de les instal·lacions, amb participació directa acreditada amb el titular de la infraestructura.
- Igualment hi ha esteses aèries elèctriques i de telecomunicacions, havent de garantir-se que, amb la seua reposició, tant en l'àmbit com en les interseccions pròximes, no s'incomplix el que disposa la disposició transitòria 5a del PGOU.
- Hi ha multitud de línies d'alta tensió tant de les companyies Iberdrola com Fevasa-Hidrocantábrico, i tant aèries com soterrades, i hi ha una subestació de cada una de les companyies dins del sector. Caldrà conveniar la solució de reposició de les instal·lacions que se soterren, així com de les noves condicions en què queden les xarxes que es preveja i admeta deixar en aèria per les dites companyies, i també de les condicions en què queden les xarxes ja implantades soterrades. En tot cas, s'haurà de garantir que la solució permetrà el soterrament de la totalitat encara que siga diferit en el temps, açò és, que existiran corredors d'infraestructures d'amplària suficient previstos per a les dites instal·lacions i estos podran ser: vials públics, servituds privades i que s'arreplegaran com a càrrega en el projecte de reparcel·lació... Serà indispensable per a admetre la programació, aprovació del projecte d'urbanització, comptar amb els dits convenis firmats almenys a nivell tècnic, en què s'incloga la totalitat de les solucions indicades (nous soterraments, desviacions, condicions de manteniment de xarxes soterrades i en aèria, etc.).
- No hi ha sistema d'evacuació de pluvials general pròxim ni interior al sector, havent de plantejar i executar aquest dins de les obres d'urbanització per a la totalitat de les aigües pròpies i vessaments exteriors.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.
Atenent les previsions que s'estan definint en les BBPP des del punt de vista de planejament, és necessari indicar que, en el supòsit de plantejar-se zones terciàries i residencials diferenciades, els condicionants per a cada una d'elles és, evidentment distint. En el supòsit de generar espais compartits a ambdós zones, es dissenyaran i dimensionaran amb els condicionants més restrictius en cada cas. Aclariment: si l'espai compartit és una zona verda, portarà la dotació de zona residencial (majors qualitats) mentre que si es tracta d'un vial la seua dimensió serà la de terciari (major dimensió).
Igualment hauran de resoldre les qüestions sobre:
- Sistema viari.
· Atenent les previsions de planejament que es marquen en les BBPP, es pretén potenciar l'ús terciari per a mitjanes i grans superfícies comercials. El dit ús està encaminat a atraure tràfic no sols local, per la qual cosa el seu plantejament sense incidir en una correcta connexió viària podria suposar un greu inconvenient per a la circulació local. Per això es considera necessari escometre, junt amb la urbanització del sector, la realització de les següents obres en vials estructurals:
\* Carrer Benjamín Franklin: en el tram que unix Fausto Caruana amb el carrer Albert Einstein i que coincidix amb un tram de la futuraronda de circumval·lació, és necessari plantejar, almenys, 2 carrils per sentit. D'esta manera, la connexió pel nord (des de Fausto Caruana i Vial Internuclis) queda garantida.
\* Ronda de circumval·lació-tram Sud: es considera necessari escometre el tram de ronda que connecta l'antiga N-340 amb la rotonda en la intersecció amb B. Franklin i A. Einstein. D'esta manera s'aconseguix garantir l'accés sud, sense reduir les capacitats viàries del sector industrial (si no existix l'accés es produiria des de la intersecció amb la V-23) ni de l'urbà (si no existix l'accés afectaria el c/ València i ronda Oest). S'estudiarà la secció completa, i s'estudiarà l'execució d'almenys 2 carrils per sentit de circulació amb mitjana central així com almenys un dels seus laterals disposarà de senda de vianants i ciclista (de l'orde de 5m) separada per tanca de la calçada. S'estima que com a mínim es requerixen 24 m de secció efectiva i urbanitzada, havent d'analitzar per a la solució última l'amplària total realment necessària per a escometre la infraestructura (vessaments de terraplens,...). Serà d'obligada execució la rotonda en la N-340 així com l'evacuació de pluvials i la il·luminació del pas inferior sota les vies ferroviàries (amplàries Ibérico i AVE).
· Que igualment és necessari generar accés/ssos potent/s a la zona terciària en cas de forta concentració del dit ús, així com dimensionar la seua estructura viària interna amb capacitat suficient com per a rebre, i si és el cas retindre, el tràfic generat sense saturar els vials principals. En el gràfic següent s'indiquen els possibles punts d'accés principals i secundaris a cada una de les zones. Si s'utilitza una de les dos rotondes existents s'estudiarà l'afecció en aquesta, i s'estudiarà ampliar-la en cas d'interferir negativament amb la resta d'entrades/eixides a aquesta. En el supòsit de plantejar-se l'accés pel punt més al sud, serà necessari materialitzar la rotonda d'entroncament amb el Camí de la Mar, per a impedir accessos/eixides amb girs a esquerres, i amb vista a la futura ampliació del dit vial a pesar de no ser objecte de programació. Per a la zona residencial, els accessos es generaran per les vies de penetració actuals: Camí de la Mar i avinguda del Port.
· Interior al sector discorren 2 vials principals, la ronda Est i el camí de la Mar:
\* La ronda Est: es tracta d'un vial estructural, ja urbanitzat quant a tràfic rodat per part del Ministeri de Foment, però amb carències quant a il·luminació, evacuació de pluvials i incompleta per falta de delimitació de calçades, voreres i carril bici. Haurà de completar les obres de l'esmentat vial, respectant-ne la configuració de 2 carrils per sentit, amb una amplària total de 8 m.
\* Camí de la Mar: antic camí de reduïda secció, amb vocació de vial radial de connexió entre la ronda Est i la futura ronda de circumval·lació. Atés el seu entroncament, trobada en T amb el c/ Benjamín Franklin sense continuïtat, el seu ús actual és el de connexió del nucli poblacional amb el polígon industrial Sepes. Cap al nord-oest, és l'accés rodat a la zona sud de Sota Vies. Existix projecte municipal d'intervenció en el dit camí, havent d'analitzar la seua idoneïtat amb la solució proposada o bé preveure la seua adaptació.
· Atesa l'existència d'una bossa de sòl amb vocació d'ús terciari segons esborrany de BBPP que únicament limita amb la ronda Oest amb forma triangular, l'accés a aquesta es realitzarà per mitjà de vial de servei a cota inferior per mitjà de connexió, després de creuar el pont, des de la zona residencial.
· Caldrà tindre en consideració les connexions i reposicions dels camins agrícoles amb la trama generada. Especial incidència té amb el camí de Rolls que escomet al sector terciari triangular i que és tallat pel tram de ronda de circumval·lació a executar.
· Haurà d'estudiar la conversió en zona de vianants de manera global de l'àmbit i amb el seu entorn, incloses aquelles obres que, a pesar d'estar fora de l'àmbit, siguen necessàries per a garantir un correcte accés de vianants (p. ex. rebaixos de passos de vianants ajustats a normativa).
· La urbanització a nivell d'acabat superficial (asfalt, voreres, arbratge, enllumenat,...) de l'avinguda del Port serà completa longitudinalment des de Fausto Caruana fins a la zona residencial, a pesar d'estar fora del sector l'àmbit enfront de les naus existents exteriors a aquest, i podent validar-se per esta administració, a proposta de l'aspirant a AU, aquelles obres que presenten un bon estat de conservació actualment i no siguen discordants amb la proposta.
· Es donarà continuïtat al vial de servei de Fausto Caruana urbanitzat pel PNN-7 (actualment en execució), traslladant la connexió d'aquest a la proximitat de la rotonda Mont Arse. Igualment es donarà continuïtat al vial de servei de la ronda Oest executat per Fevasa, traslladant de la mateixa manera l'eixida a la proximitat de la rotonda avinguda Port. Es tindran en compte les dites prolongacions i es donarà continuïtat a les alineacions del planejament.
- Jardineria i zones verdes.
· Es diferenciarà el tractament de les zones verdes en funció de la seua ubicació i ús. Així, en la zona d'ús residencial, es tractaran com a places públiques (dotada de jocs infantils, % de pavimentació dura més alta, dotació esportiva, arbratge ornamental, tanca de parterres,...) mentre que en les d'ús terciari i sobretot les de vora (amb la ronda Oest i amb les subestacions) es tractaran com a boscos periurbans (escàs o nul tractament de paviment dur, gran dotació d'arbratge autòcton - boscanys, mobiliari urbà reduït,...).
· La plantació en mitjanes serà per mitjà d'arbustos i arbres de port columnar i altura mitjana/alta.
· Els tractaments de zona verda residencial inclouran almenys un 35% de superfície amb "paviment dur" (formigó imprés, taulell decoratiu, formigó tractat,...), i la resta tindran tractament enjardinat amb cespitoses o terra vegetal enjardinada i sempre protegida (mulch, graves pintades, pedres volcàniques,...).
· Haurà de crear, en zones residencials, almenys les zones següents: zona de jocs per a xiquets de 0-3 anys, zona de jocs per a xiquets de 3-6 anys, zona de jocs infantil per a xiquets de més de 6 anys, zona esportivolúdica juvenil, totes elles vinculades a la zona residencial.
- Proveïment d'aigua.
· Hi ha previsió d'infraestructura comuna als polígons residencials per a proveïment d'aigua potable. El present polígon participa del cànon formulat per a emprendre aquesta infraestructura.
· Haurà de realitzar xarxa d'aigua per a dotar de servei les parcel·les edificables (residencials i terciari).
· Haurà d'estudiar-se la xarxa existent i futura, formulant i executant les connexions que garantisquen un correcte emmallat amb la xarxa municipal amb vista a garantir el subministrament en cas de diferents hipòtesis d'avaria.
· Caldrà emmallar totes les xarxes que es troben amb la intervenció i no deixar cap xarxa en punta. S'emmallará tant amb la xarxa de Sota Vies com de Fusió i de Sepes, i es posarà especial atenció en les connexions en funció de les pressions d'un àmbit o un altre.
· Les connexions a xarxa general es realitzaran per mitjà de 3 vàlvules. En cada un dels punts principals de subministrament (almenys un per a zona residencial i un altre per a terciària), es col·locarà comptador amb bypass, amb vista a poder portar un control del consum del sector.
- Sanejament:
· S'haurà de realitzar xarxa de residuals per a dotar d'aquest servei les parcel·les edificables (residencials i terciari) que es troben dins de l'àmbit.
- Pluvials.
· Haurà de preveure's l'evacuació d'aigua de pluja per a la totalitat del sector primigeni, açò és, inclosa la ronda Oest, camí de la Mar, superfície d'aportació de les subestacions,...
· Caldrà incloure els vessaments dels carrers a què connecten les obres i preveure'n la recollida.
· La solució de pluvials ha de ser definitiva, amb abocament al llit adequat.
- Tràfic.
· S'hauran de realitzar passos elevats en els accessos principals de tràfic residencial i encreuaments de vianants principals. S'haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de tràfic que es plantege.
- Telecomunicacions.
· S'haurà de dotar la urbanització amb xarxes d'almenys dos companyies subministradores, que hauran de compartir el prisma de la canalització o bé acreditar que no pot complir-se aquesta premissa atés que les companyies subministradores no estan interessades a implantar-se en el sector, per mitjà de renúncia expressa i oficial d'aquestes.
· S'haurà d'especificar la ubicació de tots els elements de telecomunicació que queden sobre rasant, ubicant-los en zones verdes o en tot cas fora de recorregut de vianants, amb el vist-i-plau de la/de les empresa/ses de telecomunicacions a la solució projectada.
- Enllumenat públic:
· S'haurà de substituir l'enllumenat que estant implantat dins o al límit de l'àmbit a urbanitzar, haja d'enllumenar vials a què donen parcel·les incloses en l'àmbit, d'acord amb les bases generals publicades per aquesta administració.
- Subministrament elèctric.
· Haurà de preveure la instal·lació de línies subterrànies de baixa tensió en tots els fronts de fatxada tant en ús residencial com terciari, i caldrà dotar cada parcel·la almenys de 100 KW en baixa tensió i sempre amb el consentiment de la companyia distribuïdora de zona i indicat en el conveni a aportar. S'admet en eixe cas la resta de potència de les parcel·les en mitjana tensió.
· S'hauran de disposar els centres de transformació necessaris en parcel·la privada.
· S'hauran d'executar en baixa tensió les infraestructures necessàries per a l'enllumenat públic i reposicions de subministraments existents. En cap cas s'admetran infraestructures en mitjana tensió de titularitat municipal.
· Haurà de reposar l'estesa aèria d'instal·lacions d'electrificació de l'àmbit d'urbanització en implantació subterrània, fins fora del dit àmbit i d'acord amb els criteris de les companyies propietàries dels serveis afectats.
· Atés que el manteniment de línies d'igual o major potència de 132 KV implica l'existència de suports per a les dites línies, aquests, si recauen en espai públic, hauran d'integrar-se amb la urbanització, per mitjà d'elements que impossibiliten l'aproximació i repel·lisquen qualsevol tipus d'impacte, tant de vianants com rodada, a menys de 3 m del suport. En el supòsit de recaure en espais privats caldrà ajustar-se al que s'ha disposat per la reglamentació específica i normes particulars de la companyia, i hauran d'incloure's en la formulació de normativa urbanística (pla parcial) de la parcel·la afectada i tindre en compte la servitud i afeccions corresponents en el document de reparcel·lació.
· Que igualment, el manteniment de les dites línies crea una afecció sobre les plantacions i enllumenat públic per distància a línies. Haurà de plantejar la solució atenent tots aquests requisits, sense per això admetre's la minva de qualitat tant en il·luminació com en enjardinament.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents i exigibles reglamentàriament.
- En el supòsit d'afectar amb la proposta el dotació o zona verda ja municipals, del polígon Sepes, haurà de preveure l'execució d'obres per a mantindre, en tot cas millorar, les qualitats dels dits espais i garantir els servicis que els mateixos servixen.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a aquesta, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels punts indicats en la present determinació.
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de dos anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si és procedent, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla General.
És necessari reconduir-se al ja indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen.
El document de planejament que es presente per part dels aspirants a agent urbanitzador haurà de complir amb els objectius abans assenyalats en la determinació segona a què és necessari remetre's.
El document de planejament serà d'aprovació definitiva municipal.
En tot cas s'haurà de tindre en compte el següent:
1. Respecte a aquella part del sector d'ús preferent residencial, la densitat màxima del sector respecte del nombre d'habitatges no podrà superar el nombre màxim previst per l'article 224 del PGOU.
2. Respecte a aquella part del sector d'ús preferent residencial, el nombre màxim de plantes és de X més aprofitament sobre coberta. Un altre tipus de propostes haurien d'estar especialment motivades.
3. El sector limita amb el SG 18, que va ser objecte d'ampliació, i que té un contorn irregular. La solució d'ordenació deu perimetrar aquesta subestació amb trames viàries visualment rectes, sense angles excessius, oferint solucions d'urbanització en aquells espais que es generen com a conseqüència d'aquesta exigència, plantejant-se un tractament vegetal adequat que separe visualment la subestació del sector a desenvolupar.
4. En sintonia amb la qüestió plantejada l'01.03.2010, en el sentit que:
«Que com que és econòmicament car, hi ha la possibilitat de soterrar les línies de 20 kv, la de 66 kv i la dels circuits de 132 kv, quedant com aèria la de huit circuits de 132 KV, i s'hi emplaçarà baix un bulevar. En aquest enfocament, el sòl hauria de tindre un ús terciari, comercial i d'indústria urbana».
La disposició addicional 5a del PGOU actualment vigent disposa:
"...Així mateix s'exceptuarà de l'obligació de reposició soterrada que puga provocar la gestió d'una actuació integrada aquelles línies preexistents de 132 KV o major tensió i que discórreguen per sòl urbà o urbanitzable la qualificació de les quals a nivell de zona d'ordenació siga industrial o terciari, així com per aquelles franges paral·leles a la traça i contigües al dita sòl industrial o terciari, amb una amplària no superior a 100 m, en què no es preveja la implantació de cap ús o aprofitament lucratiu privat.
L'excepció de reposició en soterrada s'ampliaria a aquelles línies de 66 KV o major tensió, preexistents, i que discórreguen pels mateixos suports que les línies indicades en el paràgraf anterior, fins a un màxim total de 4 circuits. En cap cas aquesta previsió empararà la nova implantació sobre suports preexistents de nous circuits..."
Per la qual cosa la solució proposada és admissible, si bé s'haurà de donar un tractament adequat als punts de suport de la línia amb orientació oest-est, a l'efecte que la seguretat viària no quede minvada. S'admet així mateix la possibilitat excepcional que el traçat discórrega ocasionalment per parcel·la edificable, sempre que en el dit cas es documente degudament en el planejament la línia d'edificació en aquesta a l'efecte d'evitar que la servitud que la dita línia genere minve drets urbanístics definits per aquell.
En virtut del dit precepte, també està exempta de reposició soterrada obligatòria la línia de 132 KV de traçat nord/sud. A la vista de les experiències de programació que aquest Ajuntament ha tingut respecte dels alts costos de reposició soterrada d'aquest tipus de línies, actualment circumscrites en la seua obligatorietat a sectors residencials, és preferible la canalització de la inversió a l'execució d'aquelles infraestructures que el sector realment demana i necessita per a no provocar desequilibris futurs quan l'àmbit estiga plenament desenvolupat. Per tant, no es considera obligatori i de preferència de la programació la seua reposició soterrada podent-se canalitzar l'esforç de l'ordenació cap a la busca de la conciliació de les dites infraestructures preexistents amb el disseny urbà del sector.
5. Respecte de la parcel·la mínima.
S'haurà de justificar degudament en la proposta de planejament en correspondència amb cada d'un dels usos i tipologies que es plantegen.
6. Respecte dels coeficients correctors.
S'haurà de justificar degudament en la proposta de planejament en correspondència amb cadascun dels usos i tipologies que es plantegen.
7. En l'esquema d'ordenació detallada que s'ha de presentar com a proposta haurà de contemplar-se una solució de traçats que supose una continuïtat coherent dels eixos de vianants i viaris que amb orientació est/oest discorren pel macrosector VII, a l'efecte de donar-li continuïtat funcional fins a l'estació del ferrocarril en Sota Vies.
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació.
No se'n preveu cap en especial.
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles.
És necessari ajustar-se a les exigències de la clàusula 10a de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A aquestes serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí que es presenten en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El pla de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i representades. Aquestes hauran d'estar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que permeta el seu estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la limítrof, i comprendrà una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi ha. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadro de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el pla.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del pla de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament.
Documentació escrita informativa i justificativa.
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial s'indicaren en un llistat on conste cada una d'aquestes de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa.
Els plans informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plans originals de classificació de sòl del PGOU a escala original.
b) L'estructura de la propietat mostrarà el pla original cadastral (en paper escala 1:2.000).
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents mostrarà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servei inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plans originals del PGOU que pertoquen en cada cas, a escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que existisquen en aquest o altres factors anàlegs, es faran constar en pla a banda o, si és possible, en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu.
Els plans proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El pla de qualificació i assignació de destins urbanístics a cada terreny, contindrà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'ells: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El pla de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixa), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el pla específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran les amplàries i característiques geomètriques, inclòs un esquema de les seccions tipus de cada vial. Aquest pla prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants dels trobaments així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Aquest pla contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix pla del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el pla a), reproduint les dades d'aquell, i representant-les sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destí (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Pla final on s'indique la nova ordenació proposada sobre el pla original del PGOU al qual afecte.
f) Aquells altres plans que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plans hauran de mostrar l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
A més tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal, en la sessió de 30.04.2008 (exp. 36/7042 ZH) i publicada en el BOP núm. 126 de 28.05.2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plans finals d'obres, i de conformitat amb el que establixen els articles 1 i 7.4 d'aquesta.
Determinació setena. Admissibilitat de variants.
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg de les presents bases.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització.
Com ja s'ha indicat, caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10a de les bases generals i a l'annex II.
A aquestes serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que done nou servei a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada per mitjà de passada de cambra, mandrí o un altre sistema de comprovació, i adoptar les mesures correctores necessàries per a la correcta funcionalitat. En cas contrari s'entendrà que es reposa aquesta amb els condicionants impostos a l'obra nova.
- Hauran de diferenciar-se i desglossar-se de la resta (tècnicament i econòmicament) aquells treballs l'execució dels quals correspon a la concessionària de la gestió del cicle integral de l'aigua, Aigües de Sagunt, basant-se en el Reglament Regulador del Servei (publicació BOP núm. 228 de 25.09.2009).
- Les amplàries de vorera mai seran inferiors a 3 m, excepte els carrers i camins existents limítrofs.
- Quant a control de qualitat, és necessari afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per laboratori acreditat:
· Serà obligatori el llavat i la desinfecció de la canalització d'aigua prèviament a la connexió a les xarxes municipals i per tant a la recepció d'aquestes.
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanquitat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm, en trams no majors a 500 m.
· Serà obligatori el pas de cambra per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, comprovant el seu bon funcionament prèviament a qualsevol connexió que es pretenga.
- Tots els registres comptaran amb el Certificat de producte a més de les exigències indicades en BBGG.
- A l'efecte del disseny els vials admetran tràfic pesat.
- Per a la zona residencial, l'acabat per a les columnes serà negre oxiró en vials i verd oxiró en la totalitat de les zones verdes.
- S'haurà de complir amb l'Orde VIV/561/2010, d'1 de febrer, per la qual es desenvolupa el document tècnic de condicions bàsiques d'accessibilitat i no discriminació per a l'accés i utilització dels espais públics urbanitzats, del Ministeri d'Habitatge.
- Es dotarà de contenidors soterrats la zona residencial basant-se en els criteris definits en l'esborrany de l'ordenança reguladora d'ubicació de punts de recollida de RSU, i en la seua redacció última, estant en revisió per l'entitat mantenidora i gestora del dit servici, SAG, a la qual haurà de realitzar la consulta oportuna i que haurà d'acreditar-se.
- Es recorda l'obligació de realitzar, prèvia a l'inici de les obres, una prospecció arqueològica que garantisca la correcta salvaguarda dels possibles jaciments que pogueren trobar-se en l'àmbit d'urbanització, havent d'aportar documentació acreditativa d'haver-la realitzat (informe, estudi,...) amb les autoritzacions pertinents.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment.
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució que disposa l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la selecció del contractista d'obres.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim de tres mesos des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució que disposa l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A aquest efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de dos mesos des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'acreditarà per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys per un tècnic municipal. A aquests efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació d'aquesta quantitat en la tresoreria municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 36 mesos des que s'inicien. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu. No obstant això, l'Ajuntament es reserva la potestat de pròrroga en terminis majors si així es justifica degudament per condicionants d'organismes supramunicipals o de companyies de serveis.
g) El viari sud extern al sector haurà de finalitzar-se en el termini màxim de 18 mesos a comptar des de la data en què l'Ajuntament compte amb la plena disponibilitat civil dels terrenys, inclòs el de l'encreuament amb la infraestructura ferroviària, computant-se de forma separada i independent als terminis de les obres d'urbanització generals.
Efectes del seu incompliment:
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació deu. Model de proposició a presentar pels interessats.
Model de proposició
(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm. ..., domiciliat per a tots els actes d'aquest concurs a ... que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF núm. ..., telèfon ... correu electrònic ... i fax número ..., assabentat de l'anunci publicat en el ... de les bases generals, publicades en el BOP de data ... i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt, en la sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar, per mitjà de concurs públic obert, el Programa d'Actuació Integrada de l'àmbit SUNP IV del PGOU de Sagunt, de conformitat amb les referides bases.
Amb la presentació d'aquesta sol·licitud s'accepten per la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que aquesta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del proponent).
Determinació onze. Documentació a presentar per cada licitador junt amb la proposició.
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la Llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Fet que cal complementar amb el que establix la determinació 13a de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de la present bases acreditatiu de tots els punts i propostes que s'indiquen en aquestes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i ss del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició juridicoeconòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador.
Determinació dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions.
El termini de presentació de proposicions al concurs és de cinc mesos.
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, en el termini indicat i en l'horari de 08.00 a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Aquesta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, RJA-PAC.
Determinació tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'aquests.
Solvència econòmica i financera.
Bastarà amb compir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
El capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Açò s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tracta d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'aquesta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i degudament inscrits en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'un patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, cosa que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà tal fet per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'AIU.
Solvència tècnica i professional.
A. Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fixos un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior
- Un topògraf.
- Un llicenciat en Dret.
S'acreditarà aquesta circumstància per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
B. Contractes de serveis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de serveis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'aquest.
S'acreditarà aquest punt per mitjà de còpia compulsada dels contractes de serveis professionals corresponents.
A més caldrà adjuntar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
Determinació catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, inclosa la seua ponderació.
Ja que s'està davant d'un programa l'alternativa tècnica del qual va acompanyada d'un instrument de planejament que únicament conté ordenació detallada en desplegament de l'ordenació estructural establida en el planejament general, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà el 70% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà un 30%.
A efectes aclaridors es destaca que les valoracions que se citen a continuació en cada un dels apartats de l'alternativa tècnica i de la proposició juridicoeconòmica s'atribuiran exclusivament a aquell licitador que presente la millor proposta en eixe apartat.
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Aquest criteri representarà un 50% de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20% de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Aquest criteri representarà un 10%.
e) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Aquest criteri suposarà un 10% del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10% de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadros de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Aquest criteri representarà un 35% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els que no tinga contracte suficient. Aquest criteri representarà un 30% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 10% del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Determinació quinzena. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació.
No se n'admeten.
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació dels quals haja de ser simultània a la urbanització.
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals citades.
Determinació dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.
En el present cas no concorre la necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge, per ser un sector inferior a 500.000 m².
No fa falta l'informe d'altres administracions sectorials.
Determinació díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi.
S'haurà de motivar pel proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl. Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi.
Determinació dènou. Prerrogatives que té l'administració.
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula 3a de les bases generals per les quals es regix el present PAI.
Determinació vint. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
L'orde jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-una. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa l'article 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
En la determinació segona s'ha assenyalat que el present àmbit és una actuació que és connexa respecte a la següent infraestructura
- Infraestructura comuna del subministrament de l'aigua: sobre l'abast d'aquesta consultar el PAI MSC III, Fusió.
Això comporta que en els termes literals de l'article 139 de la LUV, l'agent urbanitzador en el present cas assumisca expressament que en relació amb les dites infraestructures que han d'executar els agents urbanitzadors d'aquestes, se subordina a la següent previsió.
"1. Els programes poden aprovar-se condicionats a l'efectiva realització de determinacions pròpies d'altres actuacions prèviament o simultàniament programades, sempre que estiga prou garantit el compliment d'aquelles condicions connexes i es preveja una adequada coordinació entre les respectives actuacions. Tals circumstàncies hauran d'especificar-se amb claredat en les bases particulars reguladores del programa.
2. L'adjudicació així condicionada imposarà les obligacions econòmiques necessàries per a compensar els afectats per l'actuació més costosa a càrrec dels d'altres que es beneficien d'aquella per concentrar-se en aquesta obres o sobrecostos de comuna utilitat.
3. L'incompliment per l'urbanitzador principal de les condicions que afecten el desenvolupament d'una altra actuació connexa podrà donar lloc a la suspensió d'ambdós programes. L'adjudicatari d'un programa condicionat haurà de comprometre's a assumir al seu risc i ventura eixa eventualitat, encara que podrà fer reserva del dret a subrogar-se, arribat el cas, en el lloc de l'urbanitzador principal, amb els requisits establits en aquesta llei respecte de la cessió de l'adjudicació."
Determinació vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional.
De conformitat amb el que establix la base 9a de les BBGG, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 300.000 euros.
Respecte a les obres d'urbanització que han d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbi.t
Atés que en les bases generals per les quals es regix el present PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda.
En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants i actualitzacions de l'IPC, i atenent a la no-concreció de l'ordenació fins a l'aprovació del seu planejament, es fixa un cost mitjà tant per a m² vial com m² de zona verda de 85 €/m².
En aquelles superfícies ja urbanitzades, en què la intervenció consistisca en la seua remodelació (p. ex. Ronda Oest) el preu unitari serà de 60 €/m², atenent la realització de nou tractament superficial i la nova dotació o modificació d'instal·lacions existents. Aquells àmbits en què s'acredite la necessària demolició de la pràctica totalitat de les obres (inclòs paquet de ferms) i la seua nova execució s'estimaran com a obra nova a tots els efectes.
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Aquest pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que seran de titularitat municipal.
En el nostre cas, atés que el preu per m² estimat inclou les necessitats de contenidors soterrats de recollida de RSU, demolicions d'edificacions existents, reposició de serveis (fins i tot séquies) i adequació d'àmbits adjacents, únicament es consideren connexions exteriors (no incloses en el preu unitari) les relatives a cànons per connexió/obtenció de serveis, com p. ex. el cànon per a obtenció de proveïment d'aigua potable o el cànon d'abocament de sanejament si és el cas.
El cost de la ronda de circumval·lació sud, s'estimarà basant-se en els preus d'urbanització interior, és a dir, a raó de 85 €/m², excloent-se en el dit import l'obra civil de pas sota les vies ferroviàries l'execució de la qual s'estima, i així s'ha sol·licitat pel Ple de la corporació, per part del Ministeri de Foment, dins de les obres d'execució de la línia d'alta velocitat València-Castelló.
Al seu torn s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels serveis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per aquest Ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. Dins d'aquest concepte es consideren com a obra extraordinària, connexions exteriors, les d'intervenció (soterrament de línies elèctriques aèries, reposició de línies soterrades existents ...) en línies elèctriques de més de 20 KV, havent d'aportar-se la seua estimació econòmica així com el conveni tècnic en què s'indica la totalitat de condicionants de la companyia titular a la dita reposició.
Igualment quedaran fora d'aquest límit econòmic aquelles millores en infraestructures que tot i ser necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, ni les obres connexes que definitivament haguera d'executar l'àmbit, per no haver prosperat les iniciatives encarregades de la seua concreció, les quals es valoraran atenent al preu de licitació, ja siga per coeficient ?/m², per aplicació de partides o extrapolació d'aquestes.
Així mateix es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC es va establir que mai podrà superar el 19% del PEM.
D'altra banda, s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament aquest fet en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
Per al present àmbit es considera que els tècnics necessaris, als mers efectes de determinar els honoraris màxims i amb independència de la titulació dels tècnics que intervinguen per a la redacció dels diferents documents (en tot cas habilitats), consistixen en 1 topògraf, 1 arquitecte, 1 arqueòleg i 1 enginyer tècnic industrial. S'exclouen els honoraris per al soterrament de línies, que es determinaran per part de les companyies, i que s'inclourà dins de l'import de la dita obra i no com un honorari independent.
També es va establir en les bases generals que com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb el dit percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Respecte del cànon de l'aigua, ja abans s'ha assenyalat que l'esmentat àmbit està involucrat en el cànon d'urbanització de l'obra corresponent la portada conjunta d'aigua potable a diversos sectors, objecte de la corresponent ordenança ha sigut objecte d'aprovació provisional per mitjà d'acord de gener del2010, en els termes següents:

Forma de gestió del seu cobrament.
Es tracta d'infraestructura en què participarà econòmicament l'àmbit, en proporció al seu aprofitament, però l'execució material de la qual no correspondrà a l'agent urbanitzador que se seleccione excepte les de simple connexió, sinó només la gestió dels cobraments corresponents, per a procedir al seu abonament a favor dels agents urbanitzadors dels àmbits corresponents.
En eixe sentit, davant de certificació aprovada per l'Ajuntament en relació amb les dites infraestructures comunes, serà procedent l'exigència de les corresponents quantitats a l'agent urbanitzador del present programa.
Aquest comptarà amb un període d'un mes des de la recepció de la corresponent notificació per a procedir al seu abonament. El desembossament d'aquestes quantitats i la seua acreditació documental legitimarà a establir la seua inclusió en la següent certificació d'obres per a procedir al seu cobrament a càrrec dels propietaris de l'àmbit.
Determinació vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les despleguen.
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador.
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13a de les bases generals del present PAI.
Determinació vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en aquest Reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques.
No es considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sis. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desenvolupament i execució del programa.
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Determinació vint-i-set. Relació de titulars cadastrals.
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regixen les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La dita relació no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació d'aquests en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la dita relació, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior".
Atés l'informe emés pel secretari, en data 24 de maig de 2010, sobre els informes i majoria exigible en l'adopció del present acord.
Sotmés l'assumpte a votació resulta:
Total regidors: 25. Regidors assistents: 24; regidors absents: 1, Sra. Peris. Vots a favor: 24. Senyors: alcalde, Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Murciano, Bono, Peláez, Fernández Chirivella, González, Paz, Sánchez, Cano, Olmos, Calero, José Luis Chover, Hernández, Campayo, Miguel Chover, Fernández Carrasco, García Muñoz, López-Egea, Aguilar i García Benítez; per la qual cosa, de conformitat amb el dictamen de la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, el Ple de l'Ajuntament, per unanimitat, acorda:
Primer. L'aprovació d'aquestes bases particulars de programació de l'àmbit denominat SUNP IV del PGOU de Sagunt.
Segon. La iniciació del procediment de programació del dit àmbit, en els termes de l'article 132 i ss de la LUV.
Aquest acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra aquest podrà vosté interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En el cas que vosté opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la notificació d'aquest, havent de tindre en compte que la interposició impedirà, fins a la resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes; s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.
En el cas que decidisca interposar recurs contenciós administratiu directament, ho farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la Sala Contenciosa Administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptats des del següent a aquell en què tinga lloc la present publicació.
Tot això sense perjuí que puga exercir qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 27 de maig de 2010.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.