Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9335, del 10-05-2022 (2022/3883)

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies al terme municipal de Culla. Expedient (1629783) 97/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9335

Data del DOGV
:   10-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3883


Data del document
:   07-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Culla
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies al terme municipal de Culla. Expedient (1629783) 97/2020/AIA. [2022/3883]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1629783) 97/2020/AIA.  
Títol: Projecte de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Nuria Gil Montoliu.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient ASOSUB/2020/18/12.  
Localització: polígon 11, parcel·la 61, del terme municipal de Culla (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
La finalitat del projecte és investigar aigües subterrànies mitjançant la construcció d'un sondeig de 350 m de profunditat que, en cas de ser positiu, permeta obtindre un volum d'aigua anual inferior de 7.000 m³ per a una plantació d'ametlers que hi ha mitjançant degoteig en una superfície de 26.478 m², i s'estima una demanda de 6.490 m³/any. El cabal és d'uns 150 € 200 l/min.  
Prèviament a la fase de construcció, s'haurà de desbrossar i anivellar la superfície d'emplaçament de la perforadora. El desbrossament es realitzarà de manera manual, amb la finalitat de detectar l'existència de possibles infraestructures de canalització enterrades, que es puguen veure afectades per la perforació. A causa dels materials que es preveuen travessar en la perforació (calcàries i calcàries taulejades) s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió directa.  
La perforació es realitzarà mitjançant una màquina perforadora amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora sobre camió més un compressor degudament homologat, es considera que aquest tipus de perforació és el més idoni per a l'execució d'aquest tipus de sondeig d'acord amb el tipus de terreny que es preveu travessar. El diàmetre de la perforació serà de 220 mm de 0 a 350 m. L'entubament del pou es realitzarà amb canonada de ferro de 180 mm de diàmetre i 5 mm de grossària de xapa en tota la seua longitud. La zona d'admissió de l'aigua al pou serà de tipus ranurat, i es realitzarà directament sobre la canonada. Es realitzarà una cimentació de l'espai anul·lar fins a una profunditat de 2 m. Posteriorment l'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, la qual serà col·locada a una profunditat al voltant de 300 m.  
Durant la perforació, es generaran uns llots propis d'aquest tipus de projectes. A fi de gestionar-los correctament, s'ha previst la construcció d'una bassa d'evacuació de llots al costat de la perforació, la qual serà buidada periòdicament per una empresa registrada per a la gestió de residus no perillosos.  
La zona pertany a la Conca Hidrogràfica del Xúquer, al sistema 55'Javalambre-Maestrat (subsistema 55.03-Maestrat), sistema d'explotació de recursos núm. 2 - Millars-Plana de Castelló. L'actuació es localitza en la massa d'aigua subterrània 080.108 € Maestrat Occidental.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 09.11.2020 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (exp. ASOSUB/2020/18997) juntament amb el qual es trasllada el projecte, el document ambiental i la sol·licitud de la promotora, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte com es desmunten i es retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou sense que s'indique en la documentació si inclourà el quadre de control i maniobra.  
b) El termini d'execució de l'obra serà d'una setmana, incloent-hi els treballs d'aforament. Quant als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, es garanteix l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 350 m de profunditat, consistents en roca triturada -el volum de la qual no està especificada en el projecte- que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, amb anivellament i estesa. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar i, en els dos casos, són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració) 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o hi estan contaminats).  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Culla (Castelló), i el punt de perforació de coordenades es troba en UTM (ETRS 89) FUS 30: X = 746.524, Y = 4.460.002; Z =. 430 ± 5 msnm. El sondeig es pretén realitzar en un sòl agrícola dedicat actualment al cultiu d'ametlers en règim de secà. No requereix l'execució de nous accessos, atés que s'utilitzen els que hi ha.   
El sondeig es projecta en una zona antropitzada pel pas de diferents infraestructures com la CV-166, una línia elèctrica de 400 kV, camins rurals, masies i finques agrícoles amb predomini de cultius de secà.  
  
La zona d'estudi es troba en el marge dret de la conca de la rambla Carbonera. Dins de la zona d'estudi no discorre cap llit d'importància i, per tant, no s'afectarà el domini públic hidràulic. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 metres.  
  
b) D'acord amb la informació cartogràfica de la Generalitat Valenciana (visor IDEV), l'emplaçament respon a una zona classificada com a sòl no urbanitzable protegit (SNU-P); corresponent a la zonificació de zona rural protegida municipal (ZRP-NA-MU forestal, paisatgística, mediambiental).  
Es troba en una zona limítrofa amb sòl forestal estratègic del PATFOR (a uns 53 m), per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això, resulta d'aplicació el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, i no afecta camins ramaders.  
Respecte a les àrees crítiques enfront del canvi climàtic indicades en el visor, la zona correspon a les àrees de recàrrega d'aqüífers denominades com a àrees estratègiques 1 i 2, així mateix la permeabilitat del sòl es troba en les corresponents a alta i mitjana.  
c) En el document ambiental s'indica la no-existència de restes arqueològiques i etnològiques observades en la zona de perforació mitjançant un estudi preliminar, per la qual cosa s'estima que el projecte no afecta elements integrants del patrimoni historicocultural conegut o catalogat. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produeix qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si escau, s'haurà de complir el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveuen descensos d'importància en els nivells de l'aqüífer per l'extracció del cabal sol·licitat, ja que aquest presenta una alta transmissivitat i bona recàrrega.  
S'indica en el projecte que ens trobem en la massa d'aigua subterrània 080.108 € Maestrat Occidental, la qual es troba en bon estat, atés que el recurs disponible és molt superior a la demanda actual i, així mateix, el volum anual sol·licitat amb aquesta captació és escàs.  
  
c) En general no es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament.  
  
Per tant, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 3.a 3r, de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental i fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte per a sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies, a realitzar al polígon 11, parcel·la 61, del terme municipal de Culla (Castelló), promogut per Nuria Gil Montoliu, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2n) Vista la localització del sondeig, limítrof amb zona forestal, s'haurà de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i els dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals s'hi van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en l'article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat i haurà de quedar amb la morfologia anàloga a la inicial.  
  
4t) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
5é) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
6é) En el cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, i també restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b) L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c) L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 7 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»