Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4901, del 13-12-2004 (2004/12670)

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4901

Data del DOGV
:   13-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/12459


Data del document
:   25-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Serratella, la
    * Benaguasil
    * Guardamar del Segura
    * Catí
    * Guadasséquies
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/12847]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 395/02-AIA, 653/99-AIA, 463/02-AIA, 465/02-AIA, i 065/03-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 395/02-AIA
  
Promotor: Granja marina Bahía de Santa Pola, SL
  
Autoritat Substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte projecte: Ampliació de la granja marina d'orada i llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de Guardamar del Segura
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
Es pretén augmentar en unes 550 t la producció de l'actual granja marina d'orada i llobarro. Per a això es projecta desenvolupar l'activitat amb les 12 gàbies d'engreixament existents (2.010 m³/unitat), 9 gàbies d'engreixament noves de 22 m de diàmetre (3.801m³/unitat) i 3 gàbies noves de preengreixament (16 m de diàmetre) que s'instal·laran dins de tres de les gàbies grans.
  
El resultat és un conjunt de 21 gàbies d'engreixament, col·locades en tres files de 7 gàbies. La instal·lació, que es farà en el mateix lloc de l'actual granja en funcionament, requereix ampliar la superfície del polígon de concessió de 80.500 m² que posseeix l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL.
  
La instal·lació projectada del conjunt de les 21 gàbies d'engreixament comporta la substitució de l'entramat sustentador per a enllaçar entre elles totes les gàbies, la recol·locació de les gàbies actuals amb les noves gàbies i la modificació, recol·locació i ampliació dels ancoratges actuals.
  
Segons l'annex del projecte tècnic (visat GN-75/02 de 17.06.2002), l'entramat sustentador (de 280m x 120m) es fixarà per 36 punts d'ancoratge, per mitjà de cadenes i simes, a un total de 72 blocs de formigó (5t/unitat) i 20 àncores fondejades entre 22 i 25 metres de profunditat que abraçaran unes dimensions de 119.980 m² (435,5m x 275,5m) de superfície del fons marí. L'ampliació de superfície d'ocupació de domini públic marítim-terrestre correspon a una franja perifèrica a l'actual polígon autoritzat, ja que es manté l'orientació d'aquest i les coordenades del punt central, i fins i tot les profunditats existents. La delimitació d'aquest major polígon es realitzarà amb les boies actuals que compleixen el reglament de senyals de l'Institut Hidrogràfic de la Marina.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
S'ha rebut del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant, amb data 07.11.2002 de registre d'entrada en aquesta conselleria, la documentació formada pel projecte tècnic de l'ampliació de la instal·lació (visat GN-56/00 de 10.04.2000), l'estudi d'impacte ambiental (visat 02.04.2002), l'annex al projecte tècnic (visat GN-75/02 de 17.06.2002) i documentació de l'expedient administratiu amb el tràmit de la informació pública i els informes favorables de Capitania Marítima d'Alacant, Comandància Militar de la Marina i autoritat portuària d'Alacant, amb dates 15.07.2002, 01.08.2002 i 24.10.2002, respectivament.
  
Realitzada l'exposició pública de la documentació per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant (BOPA) núm. 171, de 27.07.2002 i exposat en el tauler d'anuncis dels serveis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i dels ajuntaments de Guardamar del Segura i Santa Pola, no s'hi ha presentat cap al·legació a aquesta, segons certificats del cap de la Secció de Pesca del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació (del 15.09.2002), de l'Ajuntament de Guardamar del Segura (08.08.2002 i 23.10.2002) i de l'Ajuntament de Santa Pola (16.08.2002).
  
2. Peticions de documentació complementària i informes sectorials
  
En data 17 de gener de 2003 se sol·licita al promotor la presentació del seguiment ambiental corresponent a l'activitat piscícola actual, en compliment de la condició núm. 2 de la declaració d'impacte ambiental de data 8 de juliol de 1999 emesa per a la instal·lació piscícola, com també les rectificacions i modificacions necessàries en aquest estudi d'impacte ambiental ?davant dels resultats del seguiment ambiental- que reflectisquen la possible incidència que comportaria l'ampliació projectada.
  
En data 19 de febrer de 2003, en resposta a la documentació sol·licita, el promotor dóna a conéixer que l'Institut d'Ecologia Litoral elaborarà i redactarà l'estudi del seguiment ambiental de la granja marina d'orada i llobarro, adjuntant informe de l'esmentat institut sobre el pla de mostreigs i treballs dissenyats per a la correcta execució del seguiment en una àrea on s'emplacen diverses instal·lacions piscicultores. En dates 14.04.2003 i 23.07.2003 es van rebre els informes del seguiment ambiental realitzats durant els períodes de gener a març de 2003 i de gener a juny de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Dels elements o factors descriptors de l'entorn considerats en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) són susceptibles a l'activitat piscícola, per la generació de residus, la qualitat de l'aigua i la del fons marí.
  
L'ampliació del polígon de concessió per a albergar la instal·lació projectada s'estén sobre el mateix tipus de fons que l'ocupat actualment, la biocenosi del qual és d'arenes fangoses d'escàs valor ecològic.
  
Segueixen considerant-se suficients les distàncies que l'activitat piscícola manté amb les comunitats biològiques de major valor ecològic en la zona d'estudi per a no afectar-les (com les praderies de posidònia oceànica i de Cymodocea nodosa).
  
En relació a l'estat actual de la zona ?aigua i fons marí- s'extrau la informació dels informes sobre el seguiment ambiental realitzat des de gener de 2003 a juny de 2003 en la granja actual, en funcionament des de 2001. En aquests informes es tenen en compte, per a la interpretació dels resultats, les dades de novembre de 1998 utilitzades en el pertinent EIA 98 per a descriure l'estat ambiental abans de posar-se en marxa aquesta activitat, i també els corresponents a l'EIA 99 de gener de 1999 per a la piscifactoria de l'empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó SA, en quedar al costat d'aquesta la instal·lació definitiva de la referent empresa.
  
Els resultats obtinguts es corresponen amb les condicions ambientals que caracteritzaven la generalitat de l'àrea d'estudi abans de la instal·lació (EIA 99), aigües oligotròfiques i sediment amb un elevat enfangament i considerable contingut en matèria orgànica. No s'ha arribat a detectar els episodis ocasionals d'eutrofització que es relacionen amb les aportacions del riu Segura, i l'ocasionalitat de les quals depenen del cabal aportat o la capacitat de dilució o dispersió de les aportacions fluvials pels propis corrents marins.
  
Aquesta pauta, al costat de la similitud dels registres entre l'estació de mostreig en el cultiu i les quatre estacions de control, semblen significar que la qualitat hidrogràfica de la zona no s'ha vist alterada per la introducció de la piscifactoria, i està determinada per la pròpia dinàmica marina.
  
Respecte als resultats sedimentològics, sí que es detecta alguna afecció de la piscifactoria, i s'hi observa un lleuger augment de l'enfangament i de la taxa de matèria orgànica en l'enclavament del cultiu. No obstant, els increments encara són insuficients per a alterar la naturalesa fang-arenosa del fons original; tampoc provoquen fenòmens d'anòxia, per la qual cosa no permeten el creixement de microorganismes sulfitoreductors. S'ha confirmat que aquesta àrea de deposició dels abocaments del cultiu no arriba més enllà de 177 m des del perímetre de la superfície de concessió, deposició que s'efectua sobre la biocenosi les arenes fangoses, d'escassa rellevància ecològica i que van determinar la selecció de l'emplaçament per a la piscifactoria des del punt de vista ambiental.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Dels impactes negatius caracteritzats, en l'EIA de l'ampliació de l'activitat piscícola, són considerats compatibles als causats per la mateixa instal·lació (construcció, senyalització, transport...) i, amb una incidència severa, als residus transmesos al medi marí generats pel desenvolupament de l'activitat.
  
La gran quantitat dels residus produïts (excrements, pseudoexcrements i aliment no consumit) durant l'explotació de l'activitat i incorporats al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió, manifesten incidència i causen alteracions en el sediment, comunitats bentòniques i en la qualitat de l'aigua. En aquest medi líquid és on els efectes serien immediats (augment de la terbolesa, augment de les característiques tròfiques i amb possibles fenòmens d'eutrofització, possible disminució dels nivells d'oxigen en la columna d'aigua...).
  
En relació amb l'àrea que es veuria influenciada per aquests residus, en l'estudi d'impacte ambiental s'exposa que es donaran unes zones afectades en major o menor grau per la deposició de partícules, establint-se les de menor grau per a una escala espacial d'un centenar de metres i annexes a les de màxima, les biocenosi de les quals corresponen a les arenes fangoses. A més, a una escala espacial de diversos centenars de metres, es donaran unes zones que es veuran afectades per la dispersió de nutrients en la columna d'aigua i induiran en aquesta els efectes abans esmentats (fenòmens d'eutròfia, terbolesa...). Un altre tipus de residus aportats al medi procedeix de l'ús de substàncies d'antibiòtics per al tractament i prevenció de malalties del cultiu. Es considera que l'impacte negatiu ocasionat serà d'escassa magnitud, temporal i recuperable a causa de l'ús de mode restringit en els aliments. Aquests medicaments autoritzats i la seua aplicació estan regulats pel Reial Decret 109/1995 i pel Reial Decret 157/1995. Durant el procés d'engreixament normalment moren peixos del cultiu, la incidència en el medi no es considera rellevant perquè són retirats per a ser examinats en laboratori i la destinació final és l'eliminació adequada a aquest tipus de residu.
  
L'informe del seguiment ambiental (gener 03 a juny 03) conté una estimació (igualment a l'EIA) de la màxima àrea del fons marí que es troba afectada per la deposició de les partícules dels excrements i del pinso, de la qual s'obté unes distàncies de 177 m en actuar els corrents de component N i NE (els de major velocitat). Es confirma amb els resultats sedimentològics, procedents dels enclavaments situats fora del polígon de concessió, que hi ha un lleuger increment d'enfangament del fons i que no arribarà més enllà de la distància calculada.
  
També en l'esmentat informe del seguiment ambiental s'estimen les aportacions de fòsfor i nitrogen total calculades a partir de la quantitat i qualitat del pinso subministrat; i es determina que el pinso aportat durant aquell període representa l'entrada d'unes quantitats de fòsfor i nitrogen total molt discretes, perfectament assimilables pel medi, més encara en el cas del fons afectat ja prou degradat.
  
Un aspecte a tenir en compte, que no s'ha tractat en l'EIA, és l'efecte sinèrgic entre aquesta granja i l'empresa Delta del Vinalopó situada al nord i molt pròxima. Fins a la data, en els informes sobre els seguiments ambientals realitzats per a ambdues activitats s'arriben a les mateixes conclusions.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores proposades per tal de minimitzar els efectes de l'emissió de residus i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- L'ús de dietes amb pinsos extrudits, que presenten temps de retenció més prolongats i que afavoreixen la capacitat del seu aprofitament per al cultiu i una menor producció de residus al medi.
  
L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a la tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord a la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges es portarà a terme en plantes autoritzades a l'efecte.
  
- En les zones de màxima deposició de pinso que corresponen a biocenosi d'arenes fangoses, de poca rellevància ecològica i d'escàs potencial pesquer, la introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge) a sota de les gàbies, contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, i podrà incrementar el potencial pesquer.
  
Tota mesura correctora que implique una actuació fora del polígon de concessió, no es considera acceptable, perquè comportaria detallar-la i vore la seua repercussió en el medi.
  
Seria convenient que en les zones sotmeses a una deposició contínua de matèria orgànica, com en la mateixa base de les gàbies, s'efectuen dragatges periòdics del sediment. El dragatge es portaria a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Granja Marina Bahía de Santa Pola SL, el pla de vigilància ambiental que es preveu en els informes sobre aquest (des de gener 03 a juny 03). Encara que en l'esmentat seguiment ambiental s'ha d'incloure l'estudi del possible efecte sinèrgic que genere la proximitat d'aquesta activitat amb la de l'empresa Delta del Vinalopó.
  
Davant l'augment progressiu dels resultats del seguiment ambiental, seria convenient aplicar algun determinat anàlisi estadístic per a facilitar la seua comprensió i les conclusions a què s'arriba.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1-g del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la granja marina d'orada i llobarro ubicada enfront de la costa del municipi de Guardamar del Segura, promoguda per l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, sempre que s'efectue complint el que estableix l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions següents:
  
1. L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'haurà d'efectuar d'acord amb el Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests la farà personal específicament format per a la tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord a la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels envasos i embalatges es portarà a terme en plantes autoritzades a l'efecte.
  
2. Les mesures correctores que impliquen una actuació o instal·lació fora del polígon de concessió, no es consideren acceptables, perquè comportaria haver-les de detallar i veure la repercussió que tenen en el medi.
  
3. En les zones sotmeses a una deposició contínua de matèria orgànica, com és en la mateixa base de les gàbies es tindran en compte com a mesura correctora l'extracció de l'esmentat material per mitjà de dragatges o un altre sistema viable per a l'esmentat objectiu. Si s'opta per realitzar-se el dragatge, aquest es portarà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
4. Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, el pla de vigilància ambiental que es preveu en els informes sobre aquest realitzats des de gener de 2003 al juny de 2003. Aquest inclourà, l'estudi del possible efecte sinèrgic que genere la proximitat d'aquesta activitat amb la de l'empresa Delta del Vinalopó. De la mateixa manera, els resultats obtinguts dels mostratges, anàlisi d'aquests i conclusions seran remesos trimestralment a aquesta Direcció General, com també la informació sobre la data d'inici d'aquesta ampliació de l'activitat piscícola.
  
5. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta portar a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 653/0345GUI
  
Promotor: Áridos de Benaguacil SL (ARIBEN)
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Pedrera denominada Los Cabezos
  
Localització: Al paratge Los Cabezos al terme municipal de Benaguasil (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la pedrera situada en el paratge Los Cabezos i la restauració de tota l'explotació minera.
  
Característiques de l'explotació, inclosa l'ampliació d'aquesta:
  
- Superfície total: 45,52 ha.
  
- L'explotació constarà de dues zones: A i B
  
- En l'actualitat s'ha afectat principalment la zona A i en molta menor mesura la B. La superfície actualment afectada en ambdues zones és de 215.267 m².
  
- Superfície d'ampliació de l'activitat extractiva: 225.950 m², dels quals 31.350 m² corresponen a la zona A i 194.600 m² a la zona B.
  
- Volum total: 6.809.396 m³. Zona A: 2.950.631 m³ i zona B: 3.858.765 m³.
  
- Volum total d'estèrils (margues i argiles): 1.021.409 m³.
  
- Vida mitjana de l'explotació en la zona A: 12 anys, i de la zona B: 11 anys.
  
- Utilització de voladures per a l'extracció.
  
- Planta de tractament i edificis de serveis, que ocupen una superfície de 45.483 m².
  
- Es restauraran les dues zones per mitjà d'abocadors d'inerts.
  
Programa d'explotació i restauració:
  
- Primera fase: afectarà la zona A.
  
S'iniciarà l'extracció pel límit NO amb bancals en sentit descendent i amb la restauració que s'anirà abandonant fins a la cota 163 m. Els paràmetres de la restauració seran alçada de bancs 8 m, 45º de pendent de talús i bermes de 5 m. A continuació s'ampliarà la plaça de la pedrera des del sud fins als bancs restaurats sense descendir per l'actual cota de la plaça de pedrera a 136 m.
  
- Segona fase
  
S'omplirà amb estèrils de la pedrera part del buit de la zona A i es condicionarà el vas del futur abocador, com també s'iniciaran la labors d'explotació de la zona B.
  
- Tercera fase:
  
Es conclourà l'explotació de la zona B i el condicionament per al futur abocador d'aquesta zona. Així mateix s'omplirà l'abocador de la zona A, es restaurarà i es clausurarà.
  
- Quarta fase:
  
Es procedirà a l'ompliment de l'abocador de la zona B, restauració i clausura, com també al desmantellament de totes les instal·lacions i restauració de la superfície resultant.
  
La restauració s'ha plantejat per mitjà de revegetació amb caràcter forestal.
  
S'inclou projecte d'abocador de residus inerts amb dues cel·les: zona A i zona B.
  
Tramitació administrativa i resum d'informes
  
Es va remetre per la Conselleria d'Indústria amb data 9 de novembre de 1999 l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració. Posteriorment, es va remetre un escrit informant que s'havia procedit al tràmit d'informació pública i que no s'hi havia presentat cap al·legació.
  
Es van efectuar consultes als següents organismes amb data 27 de febrer de 2001:
  
- Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria: va informar favorablement amb data 5 de setembre de 2001.
  
- Conselleria de Cultura: inicialment va emetre informe desfavorable amb data 12 de setembre de 2001, i aquest informe es va traslladar al promotor. Amb data 15 de novembre de 2002 va emetre informe favorable.
  
- Ajuntament de Benaguasil: se li va reiterar la consulta en diverses ocasions (4.12.2002 i 17.6.2003), i es va rebre resposta el 7 de juliol de 2003 on informava que l'ajuntament havia aprovat provisionalment el pla general d'ordenació urbana que pretén substituir les actuals normes subsidiàries de planejament de 8 de març de 1995.
  
En el pla se redelimita el sòl no urbanitzable d'extracció d'àrids de manera que la major part de l'explotació quedaria inclosa en aquest tipus de sòl, però una porció es veuria afectada pel sòl no urbanitzable de protecció agrícola i pel sòl no urbanitzable de protecció de domini públic i infrastructures per a la futura variant de Vilamarxant'Benaguasil.
  
Al sud del límit del sòl de pedreres se situa una xicoteta zona de protecció arqueològica denominada Llometa Tio Piguetes, i a 250 m a l'est un sòl urbanitzable industrial.
  
Amb data 11 de desembre de 2002 es va sol·licitar al promotor una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Amb data 15 de maig de 2003 i 12 de juny de 2003 es va presentar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'abocador inert i annex d'avaluació d'aquest.
  
Amb data 16 de juny de 2003 es va sol·licitar informe al Servei de Gestió de Residus d'aquesta Conselleria en relació al projecte d'abocador inert. L'informe es va remetre amb data 1 de setembre de 2003 en el següent sentit: en línies generals el contingut s'ajusta als criteris per a aquest tipus d'abocadors, no obstant això sobre el projecte definitiu d'abocador inert, s'emetrà l'autorització administrativa per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental segons el que disposa el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de dipòsit en abocador. La valoració de residus inerts també requerirà la presentació del corresponent projecte.
  
Tenint en compte les condicions normatives vigents en l'actualitat la proposta és acceptable, sense perjudici que les modificacions normatives que puguen produir-se en el termini transcorregut des d'ara fins que se sol·licite l'autorització d'abocament, puguen ser causa de revocació o modificació del que sol·licita. Açò s'informa en relació amb la proposta de pla general que ha efectuat l'ajuntament.
  
Afeccions legals
  
L'activitat de pedrera com també la restauració d'aquesta per mitjà d'un abocador inert és compatible amb el vigent planejament urbanístic: normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 8 de març de 1995.
  
A l'efecte ambientals l'activitat de pedrera amb restauració d'abocador inert es considera acceptable, no obstant això, cal indicar que l'ús que preveu el nou planejament proposat per l'Ajuntament per a la zona pot plantejar incompatibilitat d'usos, en relació amb els límits sud i sud-est de la zona B, i incompatibilitat de la restauració per mitjà d'abocador inert amb la distància a futur sòl urbanitzable industrial.
  
Es va emetre, amb data 15 de novembre de 2000, declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions al projecte de variant de Vilamarxant i Benaguasil promoguda per la Conselleria d'Infrastructures i Transports, que afecta el traçat al límit est i sud de l'explotació, per la qual cosa l'explotació i restauració ha de modificar-se en funció d'aquesta circumstància.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'explotació s'ubica en uns relleus aïllats constituïts per materials calcaris juràssics. Una part important de la zona presenta un estat de degradació elevat. La resta de la zona no explotada té un valor ambiental mitjà-baix.
  
Els principals elements que poden veure's impactats seran el paisatge, la vegetació, el sòl i la població.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
L'impacte paisatgístic és elevat, accentuat en tractar-se d'un relleu aïllat i presentar una conca visual àmplia.
  
Hi ha edificacions a poca distància del lloc de l'activitat, situades principalment a l'oest d'aquesta, encara que també a l'est. L'activitat, tant de la pedrera com de la restauració per mitjà d'abocador inert generarà un impacte per l'emissió de sorolls, pols, vibracions i projecció de fragments. Es poden adoptar mesures correctores. La situació de les edificacions a l'oest de l'explotació poden veure amortits en part per algun d'aquests impactes pel relleu, encara que en alguns casos la distància és molt xicoteta. La majoria d'aquestes edificacions situades a l'oest estan incloses en l'actual planejament com a sòl urbanitzable residencial i a una distància d'aproximadament 250 m del límit d'explotació, encara que n'hi ha algunes fora d'ordenació molt més pròximes.
  
Cal tenir en compte que l'activitat es desenvolupa des de fa molt de temps i que l'actual plantejament pot millorar la integració paisatgística, i aprofitar la morfologia per a aconseguir una restauració que permeta l'aprofitament dels buits per mitjà del farciment amb materials inerts per mitjà de la constitució d'un abocador en dues fases.
  
Segons la situació actual, es considera acceptable ambientalment, en línies generals, la proposta d'explotació per mitjà de restauració amb abocador inert, amb l'adopció de modificacions i mesures correctores que permeten una millor i més ràpida integració paisatgística i minimitzar les molèsties als habitatges pròxims. En qualsevol cas s'ha d'impedir l'afecció per la projecció de fragments de roca en l'entorn de l'explotació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Es consideren, en línies generals, encertades les mesures correctores proposades tant per a la pedrera com per a la restauració per mitjà d'abocador inert. Es destaquen les següents de les propostes:
  
- Revegetació amb caràcter forestal de la zona, tant de l'afectada per l'abocador com no.
  
- En l'abocador inert: xarxa de drenatge de lixiviats, bassa de lixiviats, impermeabilització del vas d'abocament, tanca i control d'entrades, segellat i clausura.
  
- Desmantellament de totes les instal·lacions de la planta de trituració, mòlta i classificació una vegada acabada l'explotació.
  
- Mesures contra la pols en l'explotació minera:
  
- En les labors d'arrancada, la pols produïda durant la perforació s'evitarà mitjançant l'adaptació d'un equip captapols a la màquina perforadora.
  
- Les voladures es realitzaran amb vent en calma.
  
- Durant la càrrega i transport s'humitejarà prou el material i es regaran periòdicament els camins d'accés com també la plaça de pedrera.
  
- La planta de trituració es protegirà de l'emissió de pols amb la cobriment dels punts emissors i amb la col·locació de polvoritzadors en els punts esmentats.
  
- Mesures sobre la qualitat de l'aire i l'impacte sonor en l'explotació de l'abocador inert:
  
- Manteniment de maquinàries i vehicles.
  
- Regs periòdics de camins i zones de farciment.
  
- Protecció de caixes de camions per mitjà de lona i humitejament de contingut quan aquest siga majoritàriament fi.
  
- Horari de funcionament diürn, per a evitar hores de descans.
  
Amb respecte a l'impacte per sorolls, pols i projecció de fragments de roca, es considera necessari adoptar mesures complementàries a les plantejades per la proximitat d'edificacions de segona residència a l'explotació.
  
Encara que en aquest cas es considera ambientalment acceptable la restauració per mitjà d'abocador inert, plantejar en tota la superfície aquesta alternativa allargaria en excés la restauració de la zona per la qual cosa s'estima convenient reduir aquest termini, i en conseqüència, atés que en la zona B açò és possible encara, haurà de reduir-se la superfície que s'utilitzarà com a abocador en aquesta zona a la meitat.
  
S'estima necessari introduir modificacions respecte a les revegetacions i dimensions de bancs de restauració, per a millorar la restauració.
  
En relació amb la variant de Vilamarxant-Benaguasil, la proposta d'explotació i restauració haurà de modificar-se en funció del seu traçat, això afectarà principalment la zona B.
  
S'han d'adoptar igualment les condicions imposades per la Conselleria de Cultura.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c i en l'annex II, apartat 3g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de pedrera amb restauració per mitjà d'abocador inert, denominada Los Cabezos. Al paratge Los Cabezos al terme municipal de Benaguasil (València), el promotor del qual és Áridos de Benaguacil, SL (ARIBEN) sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, en especial la llicència municipal d'activitat, i sempre d'acord amb la documentació presentada i les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. Es modificarà l'explotació minera i restauració, s'adaptarà al traçat del projecte de variant de Vilamarxant i Benaguasil promoguda per la Conselleria d'Infrastructures i Transports sobre el qual es va emetre amb data 15 de novembre de 2000, declaració d'impacte ambiental favorable. Aquesta modificació afectarà principalment els límits est i sud de la zona B de l'explotació.
  
2. En la zona B la superfície que abraçarà l'abocador inert es reduirà a la meitat i ocuparà la franja oest d'aquesta. La resta de la zona s'explotarà amb bancals en sentit descendent i es restaurarà a mesura que s'abandonen els bancs explotats.
  
3. Els bancs d'explotació no tindran una alçada superior a 7 metres i pendent de talús no superior a 45º, i respecte a la superfície de restauració dels abocadors d'inerts, aquesta no tindrà pendent únic sinó que tindrà bancals. Aquests bancs seran d'una alçada màxima de 5 m i pendent de talús no superior a 30º.
  
4. Les plantacions es realitzaran tant sobre les plataformes i bermes com sobre els talussos. Se substituirà l'espècie Thymus vulgaris (timó) per Stipa tenacissima (espart).
  
5. S'ha d'efectuar un disseny adequat de les voladures, com també la utilització de microretards, i igualment aquestes es realitzaran en horaris i condicions climàtiques adequades per a reduir al mínim les molèsties, per sorolls, per generació de pols i per vibracions. Les mesures que s'establisquen hauran d'evitar en qualsevol cas la projecció de fragments de roca en l'entorn de l'explotació. Els camions de transport de mineral portaran sempre la càrrega coberta per lones.
  
6. Qualsevol actuació dins de l'entorn inferior a 100 metres del jaciment arqueològic de la Llometa del Tio Figuetes haurà de disposar de l'autorització prèvia de la Conselleria de Cultura.
  
7. Es remetrà a aquesta Direcció General, per a la seua aprovació, la modificació del que s'ha projectat en funció del que estableixen les condicions primer, segon i tercer de la present declaració.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 463/1406GPA
  
Promotor: Sr. Manuel Monfort Segarra
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí
  
Objecte projecte: Construcció de camí forestal
  
Localització: A la partida la Cova del terme municipal de Catí (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una pista forestal des del camí al Mas de Borros fins a la parcel·la 290 del polígon 8, que té una superfície d'1,25 ha. L'obertura es justifica amb la futura reforestació de la referida parcel·la.
  
Característiques de la pista:
  
- Longitud: 223 m
  
- Amplària: 2,5 m
  
- Pendent longitudinal d'1,3%
  
- Seria una pista cega a mig vessant amb un pendent entre el 20 i el 30%
  
- Alçada màxima del talús de desmunt: 37 cm
  
- El ferm es constituirà amb el mateix material del desmunt.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va remetre l'estudi d'impacte ambiental i l'informe dels serveis tècnics en el següent sentit: l'actuació no planteja una problemàtica ambiental elevada que impossibilite l'execució, però la seua realització no està justificada, per la proximitat d'una altra pista forestal que es pretén portar a terme i per l'estat de la vegetació en la parcel·la que s'ha de reforestar. S'indica que el traçat elegit no és el de menor impacte i que es preveuen desmunts de consideració en el primer tram. A més hi ha detalls discutibles en la documentació rebuda respecte a la descripció del medi i la predicció dels efectes sobre el medi.
  
S'ha portat a terme el tràmit d'informació pública, i no s'han presentat al·legacions, com certifiquen el cap del Negociat d'Informació i Registre i el secretari de l'Ajuntament de Catí.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció del medi errònia en alguns casos.
  
L'actuació del camí s'executaria en un vessant amb un pendent del 40% on afloren materials calcaris i margosos de manera intermitent, que en part es troba afeixada i sobre la qual creix una vegetació de tipus coscollar (Quercus coccifera) dens alternant amb un matoll tipus argelaga-romer (Ulex parviflorus, Rosmarinus officinalis) amb una alçada d'aproximadament 0,5 m.
  
La valoració ambiental és mitjana.
  
Respecte a la parcel·la on es pretenen portar a terme els treballs de reforestació, se situa per davall d'uns espadats calcaris i està constituïda per uns bancals ocupats en una proporció important per un coscollar dens i d'una alçada entre 0,5 i 1 metre amb algunes carrasques disperses de port arbustiu alt i amb les següents espècies en baixa proporció: Rhammus alaternus (aladern), Lonicera implexa (lligabosc mediterrani), Rubia peregrina (rogeta), Smilax aspera (arítjol), Hedera helix (heura), Phillyrea latifolia (aladern de fulla ampla), Amelanchier ovalis (corner) i Pistacia terebinthus (noguerola). En la resta de la parcel·la domina l'argelagar-romerar, amb algun brot de Pinus halepensis (pi blanc). La valoració ambiental del coscollar pròxim als cingles és més elevada.
  
La qualitat paisatgística de tota la zona és mitjana-alta.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Com indica l'informe dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló la justificació de la pista no és clara, hi ha una altra pista per damunt de la proposada a escassa distància i el desenvolupament de la vegetació en una part important de la parcel·la a reforestar no justificaria la reforestació.
  
La utilitat de la pista en cas d'incendi és molt baixa per no dir nul·la, ja que es tracta d'una pista cega i n'hi ha una altra per damunt aquesta.
  
Visitada la zona per tècnics d'aquesta àrea s'ha comprovat que en una part de la parcel·la (l'argelagar-romerar situat en els bancals més baixos i en la porció est) potser podria tenir sentit la reforestació, encara que aquesta decisió correspon a la secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria, per la qual cosa la construcció de la pista ha d'estar condicionada a l'obtenció d'aquesta autorització.
  
S'estima que l'obertura de la pista en si mateixa presenta un impacte de moderat a sever en conjunt. És més rellevant en determinats punts, per exemple en l'inici, i en qualsevol cas requeriria l'adopció de mesures correctores.
  
La predicció d'impactes portada a terme en l'estudi no és encertada; s'estima que els desmunts en el tram inicial seran majors del que preveu.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Només en el cas que els treballs de reforestació que pretenen dur-se a terme en la parcel·la foren autoritzats per la secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria es podria executar la pista aplicant una sèrie de mesures correctores per a reduir l'impacte paisatgístic relatives al traçat, a la previsió de mesures per a evacuació de pluvials en el pas d'un xicotet tàlveg i a l'aprofitament del material procedent del desbrossament.
  
En cas d'autoritzar-se la reforestació, aquesta no haurà d'afectar a la porció de la parcel·la ocupada pel coscollar dens i entre 0,5 i 1 m d'alçada; haurà d'afectar exclusivament la zona d'argelagar-romerar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1-i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció d'un camí forestal en la partida la Cova en el terme municipal de Catí (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Manuel Monfort Segarra, condicionada a l'obtenció prèvia de l'autorització de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria per als treballs de reforestació en la parcel·la 290 del polígon 8.
  
Segon
  
En el cas que s'obtinga l'autorització de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria per a la reforestació de la parcel·la 290 del polígon 8, s'hauran de complir les condicions següents per a la realització de les obres:
  
1. El replantejament de la traça la supervisarà un tècnic forestal, es modificarà lleugerament per a reduir les dimensions dels desmunts, per a això la pista partirà de la mateixa corba del camí on naix.
  
2. En la pista s'hauran d'instal·laran albellons de desguàs per a travessar el xicotet tàlveg.
  
3. El material procedent del desbrossament, es recomana en la mesura que es puga, que siga estés, prèvia trituració, en els terraplens generats.
  
4. S'evitarà en la mesura que es puga l'afecció als marges de pedra, i es reconstruiran en cas d'afectar-los.
  
5. Els treballs de reforestació en la parcel·la 290 i els moviments de la maquinària no hauran d'afectar el coscollar dens situat al costat dels espadats rocosos i que ocupa una part important de l'esmentada parcel·la.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 465/02-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Guadasequies
  
Promotor: Ajuntament de Guadasequies
  
Autoritat substantiva:
  
Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme Municipal de Guadasequies (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Guadasequies es troba situat a la Vall d'Albaida, entre els termes municipals de Bellús, Benigànim, Sempere, Alfarrasí i l'Olleria. És travessat de nord a sud per la carretera nacional N-340; aquesta és la principal via de comunicació. El límit est del terme municipal coincideix amb l'embassament de Bellús.
  
Els elements de major interés existents en el terme municipal corresponen als llits naturals, que són barrancs que travessen el terme municipal, com el barranc de Garrofera, barranc del Pont de l'Hereu, barranc del Pou de la Foia i barranc de la Canyada, el pou d'abastament d'aigua i els camins ramaders, construccions d'interés històric, arquitectònic, etnològic o paisatgístic, considerades com a patrimoni cultural.
  
L'expansió del sòl residencial proposada es desenvoluparà al sud del nucli urbà, sobre terrenys d'ús agrícola i fora de l'abast de la zona inundable generada per l'embassament. Respecte al sòl industrial, es reserven dues àrees, una confrontant al sòl urbà industrial existent al nord del nucli urbà, i una altra al costat de la carretera nacional N-340, en el límit nord del terme municipal, sobre sòl d'ús agrícola i coincident amb el camí ramader denominat Colada del Camí Vell de Guadasequies, amb una amplària legal de 15,00 metres.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
Sòl urbà:
  
- Residencial 124.125 m²
  
- Industrial 126.386 m²
  
Sòl urbanitzable:
  
- Residencial 61.234 m²
  
- Industrial 173.233 m²
  
Sòl no urbanitzable:
  
- Comú
  
- D'especial protecció de domini públic hidràulic
  
- D'especial protecció cultural
  
- De protecció viària
  
L'abastament urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat al costat del camí del Fideu. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR existent en el municipi, i es té prevista la seua ampliació. Les aigües residuals industrials es preveu que es depuren en l'EDAR que s'amplie o sinó, s'executarà una depuradora pròpia per als sectors PAP I i PAP II. Els residus sòlids urbans són gestionats per Recisa i traslladats a l'abocador d'Ador.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de desembre de 2002, la Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta conselleria el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Guadasequies i l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb l'expedient administratiu. També va sol·licitar l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4211, de data 15 de març de 2002 i en el diari Las Provincias, i no s'hi han presentat al·legacions al respecte, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Guadasequies.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 28 de juny de 2001, l'Ajuntament de Guadasequies va remetre a aquesta conselleria documentació referida al concert previ, i va sol·licitar informe al respecte.
  
En data 3 de setembre de 2001, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient referent al concert previ tramitat.
  
En data 23 d'abril de 2002, es va remetre informe a l'ajuntament sobre la base de la documentació de concert previ tramitada, i s'hi incloïa una llista de consideracions que havien de ser esmenades en l'estudi d'impacte ambiental, les normes urbanístiques i els plans d'ordenació. Tenint en consideració els informes emesos pels serveis territorials, els aspectes que es va sol·licitar que foren esmenats, eren els següents:
  
1) La Unitat de camins ramaders dels serveis territorials en l'informe emés al pla general d'ordenació urbana proposat, expressa el següent: «S'han apreciat errors en la grafia dels plànols i no se citen en la memòria informativa els tres camins ramaders existents, per la qual cosa es proposa la correcció d'aquests, i s'adjunten el croquis i la descripció dels camins ramaders indicats. Es proposa que es reflectisca aquesta propietat de la Generalitat Valenciana per Reial Decret 2365/1984, a l'efecte del planejament urbanístic, com a sòl no urbanitzable de protecció especial: camins ramaders. Qualsevol actuació sobre aquestes franges de sòl està sotmesa a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE de 24.03.1995)».
  
Al terme municipal Guadasequies transcorren tres camins ramaders denominats, assagador d'Alacant (amplària legal: 37,61 m), assagador del camí Vell (amplària legal: 15 m) i assagador del Corral Vell (amplària legal: 9 m). Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual es defineixen aquests com béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, i en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables. Els camins ramaders al seu pas per tot el terme municipal han de quedar lliures en tota la seua amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars. Han de ser classificats com a sòl no urbanitzable, i s'ha de preservar l'amplària legal. S'han de grafiar correctament els traçats i les amplàries legals en els plànols d'ordenació i informació.
  
2) La classificació de sòl proposada distingeix dos tipus de sòl no urbanitzable, comú i d'especial protecció del domini públic hidràulic. Aquest últim s'ha representat gràficament i afecta únicament l'àrea inundable de l'embassament de Bellús. Els llits de rius, barrancs, rambles, etc., existents al terme municipal, s'han de classificar també com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del domini públic hidràulic, i s'han de grafiar les franges de protecció en els plànols d'ordenació. També s'haurà de complir la Llei de la Generalitat Valenciana 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana, que estableix una franja de protecció de 20 metres a cada costat dels límits del llit, els quals quedaran lliures de tota edificació, i estar inclosos en les normes urbanístiques.
  
3) L'organisme administratiu competent ha de justificar documentadament i acreditadament la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per a l'abastament dels desenvolupaments dels nous sòls urbanitzable residencial i industrial.
  
4) L'entitat gestora de la planta depuradora on es destinen les aigües residuals ha de certificar l'aptitud o no d'aquesta per a assumir els volums esperats després del desenvolupament dels sòls urbanitzable residencial i industrial. També s'ha de grafiar la ubicació de la planta depuradora que tracte les aigües del terme municipal.
  
5) S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla general, el qual resultarà vinculant, abans de l'aprovació definitiva, i haurà d'incorporar-lo a l'estudi d'impacte ambiental de conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
6) La documentació presentada no preveu la reserva de sòl per a un abocador de residus sòlids urbans i inerts, i s'ha de preveure la ubicació d'aquest. Si no es considerara necessari, s'haurà de justificar la destinació de tots els RSU i RSI, com també el tractament d'aquests.
  
En dates 1 d'agost i 10 d'octubre de 2003, l'Ajuntament va remetre documents d'esmena de deficiències del PGOU de Guadasequies, informe de suficiència dels recursos hídrics per a l'abastament al municipi de Guadasequies, conveni entre entitat pública de sanejament d'aigües residuals i l'Ajuntament per a ampliació de l'estació depuradora i document justificatiu de la recollida i el tractament dels residus sòlids urbans.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Domini públic hidràulic: Els llits principals que solquen el terme municipal de Guadasequies són els barrancs del Pont de l'Hereu i de la Canyada, en sentit nord-oest-sud-est. A l'est del terme municipal es troba l'embassament de Bellús sobre el riu Albaida. Serà d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: Serà d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. En el terme municipal de Guadasequies es troben classificats tres camins ramaders denominats assagador d'Alacant amb una amplària legal de 37,61 metres, assagador del Camí Vell de Guadasequies amb una amplària legal de 15,00 metres i assagador del Corral Vell amb una amplària legal de 9,00 metres.
  
- Patrimoni cultural: L'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura inclou 5 jaciments de diferent cronologia, tots ells recollits en el pla general. És aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües residuals, s'han d'ajustar al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
El Pla general del municipi de Guadasequies proposa un model territorial adequat ambientalment, amb un creixement del sòl urbanitzable assumible pel medi, pròxim al sòl urbà, respectant i protegint les àrees que presenten valors naturals. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser complementats o ja ho han sigut, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- Els camins ramaders, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, s'han representat gràficament en els plànols d'informació i ordenació sense les amplàries corresponents a cadascun. Les principals afeccions sobre els camins ramaders conseqüència dels nous desenvolupaments previstos en el pla són, el sòl urbanitzable industrial denominat sector PAP I sobre l'assagador del Camí Vell (15 m). El camí ramader haurà de representar-se gràficament amb tota la seua amplària i queda exempt del procés d'urbanització i la seua classificació serà de sòl no urbanitzable.
  
- Abans del desenvolupament del sòl urbanitzable s'ha d'executar l'ampliació de l'EDAR prevista conforme al conveni subscrit entre l'Ajuntament i l'entitat de sanejament. Actualment l'estat de la depuradora és defectuós i no té capacitat per a tractar les aigües residuals de tota la població.
  
- L'empresa Egevasa, com a gestora del servei d'aigua potable a la població de Guadasequies, informa de la disponibilitat de recursos hídrics suficients actualment, com també la infrastructura hidràulica. No obstant això, no s'indica res de les necessitats futures amb el desenvolupament del sòl urbanitzable. En l'estudi s'indica la procedència d'un pou al costat del camí del Fideu que té una qualitat molt bona.
  
- Guadasequies pertany a la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Els residus que genera són gestionats per l'empresa Recisa i traslladats a la planta de tractament i eliminació d'Ador. L'empresa Recisa pot donar servei al creixement poblacional previst en el planejament, conforme al certificat emés pel secretari de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
  
- Es proposa la protecció de la zona que ocupa l'embassament de Bellús i els barrancs del terme, com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del domini públic hidràulic tal com s'observa en el pla d'ordenació O.1 modificat.
  
- Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en l'estudi s'indica que no hi ha cap jaciment arqueològic al terme municipal de Guadasequies; es destaquen algunes edificacions o construccions per la seua antiguitat i el valor artístic o cultural. No obstant això, a partir de l'informe emés per aquesta Conselleria, l'Ajuntament ha incorporat al pla d'ordenació O.1 els jaciments arqueològics inventariats per la Conselleria de Cultura, als quals s'aplica la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- La identificació i valoració d'impactes com també les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades i en general suficients. S'han d'incorporar a aquestes les condicions proposades en l'apartat resolutiu de la present declaració d'impacte ambiental.
  
- El programa de vigilància ambiental proposat estableix una sèrie de controls, indicadors ambientals, instrumentació i operació per al correcte funcionament del pla, per tal de donar compliment a les mesures correctores que es proposen en l'estudi i les condicions que s'imposen en la present declaració. El programa no especifica quina administració efectuarà la vigilància ambiental, i és l'Ajuntament qui ha de vetlar pel compliment del programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Guadasequies (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es porten a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb les condicions d'obligat compliment establertrs en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions següents:
  
1. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, quedaran lliures en tota la seua amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars, i s'hauran de respectar en tot el traçat i amplària, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix, s'hauran de representar correctament en els plànols d'informació del pla general amb les amplàries corresponents a cadascun.
  
El camí ramader assagador del Camí Vell (amplària 15 m), queda exempt del procés d'urbanització del sòl urbanitzable industrial sector PAP I i la seua classificació és de sòl no urbanitzable. Els usos sobre aquest estan definits en la Llei 3/1995. Així mateix, s'haurà de senyalitzar convenientment la connexió del sector amb el camí ramader.
  
2. Previament al desenvolupament dels sòls urbanitzables s'ha d'obtenir un augment de la concessió d'aigües per part de l'organisme de conca, que satisfaça les noves necessitats hídriques. L'ampliació de l'estació depuradora prevista en el Pla general s'executarà i entrarà en funcionament amb anterioritat al desenvolupament dels sòls urbanitzable residencial i industrial.
  
3. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla general, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
4. Seran d'aplicació totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors de la present declaració, i aquestes s'han d'incloure en les normes urbanístiques.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 065/2560QIS
  
Promotor: Sra. M. Rosa Bellmunt Boix
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sarratella
  
Objecte projecte: Construcció de camí rural
  
Localització: A la finca Mas d'en Rasos al terme municipal de Sarratella (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del camí és la construcció d'un camí rural que permeta una correcta i eficaç gestió d'una finca agroforestal. Es tracta d'una finca on s'ha procedit a recuperar l'activitat agrícola per mitjà del cultiu de cereals en els antics bancals existents, s'han reconstruït la masia i les construccions veïnes i es pretén establir una explotació de boví extensiu que aprofite el past. El camí projectat permetrà l'accés a la major part de la finca, permetrà una correcta gestió del bestiar boví, i facilitarà els treballs forestals.
  
Característiques de l'obra:
  
- Longitud: 3.300 m
  
- Amplària: 3 m
  
- Velocitat de la via: 25 km/h
  
- Radi de gir mínim: 10 m
  
- Pendent longitudinal màxim del 18% en 150 m
  
- Talussos de desmunt i terraplé de 2/1
  
- Volum de desmunt sobrant de 115,90 m³, que s'emprarà a eixamplar el terraplé on es considere necessari
  
- El ferm del camí serà el resultant de l'explanació i compactació del terreny del lloc
  
- Cunetes de secció triangular de 50 cm d'ample i 30 cm de profunditat
  
- Construcció de quatre guals inundables de 3,5 m d'amplària. Es condicionarà l'esplanada, es crearà un llit de grava, s'encofrarà i s'aportarà formigó, després d'instal·lar una malla d'acer.
  
- Abans de l'inici de les obres s'efectuarà el replantejament del traçat.
  
- Es retirarà la capa de terra vegetal que s'utilitzarà en els terraplens una vegada formats.
  
- Els terraplens es constituiran en capes de 20 cm de gruix, compactant-los.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va remetre el projecte i el corresponent estudi.
  
S'ha realitzat el tràmit d'informació pública (DOGV núm. 4536, de 3 de juliol de 2003), i no s'han produït al·legacions com certifiquen el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria i el secretari de l'Ajuntament.
  
Afeccions legals
  
La zona es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Serra d'En Garceran proposat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals xarxa Natura 2000 (Acord de 10 de juliol de 2001).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
La descripció del medi que efectua l'estudi és correcta en termes generals, destacant com a elements susceptibles de veure's afectats la vegetació, el paisatge i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
La identificació i valoració dels impactes efectuada per l'estudi es considera en termes generals correcta. El mètode emprat és correcte però un poc complex.
  
Es consideren en general positives les actuacions que permeten la recuperació de la població del territori ocupant masies tradicionals en zones rurals interiors, ja que contribueix, si la gestió és encertada, a la conservació de les zones forestals, i en general a la recuperació de les zones rurals. L'actuació es considera justificada i, en principi, beneficiosa per al medi.
  
L'impacte sobre el medi es considera moderat. La conca visual extrínseca és àmplia, però els desmunts tenen unes dimensions que no són grans per la qual cosa la visibilitat de lluny serà baixa, de manera que es preveu una bona integració en l'entorn.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les mesures correctores següents:
  
- Revegetació de talussos per mitjà de l'aportació de la terra vegetal que resulte de l'extracció d'aquesta en obrir la pista, i posterior sembra amb espècies herbàcies i reg de la instal·lació.
  
- Instal·lació de pedraplè per a donar estabilitat als talussos en aquells llocs que s'estime convenient, i es cobrirà amb terra i se sembrarà en els buits.
  
- En les zones en què no siga possible la creació de cunetes, s'instal·laran desguassos.
  
S'estimen adequades les mesures correctores proposades, i encara que es pensa, per les dimensions dels terraplens, que amb l'extensió de la capa de terra vegetal serà suficient per a aconseguir una bona regeneració, sense que siga necessària la sembra. No obstant això, aquesta pot accelerar el procés.
  
S'estima necessari evitar l'afecció als marges de pedra en la mesura que es puga, i en el cas que s'afecten caldrà reconstruir-los.
  
Es considera important que el replantejament de la traça estiga supervisat per la guarderia forestal per a poder corregir-la, si cal, reduint l'impacte sobre el paisatge i la vegetació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1-i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció de camí rural al Mas d'en Rasos al terme municipal de Sarratella (Castelló), el promotor del qual és la Sra. M. Rosa Bellmunt Boix, sense perjudici de la obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'estudi com també les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. El replantejament de la traça el supervisarà la guarderia forestal.
  
2. El material procedent del desbrossament, es recomana, en la mesura que es puga, estendre'l, prèvia trituració, en els terraplens generats.
  
3. S'evitarà en la mesura que es puga l'afecció als ribassos de pedra, i en cas d'afectar-los, es reconstruiran.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.