Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8103, del 10-08-2017 (2017/6638)

RESOLUCIÓ de 16 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/16-EAE Benagéber i 57-16-EAE Sierra Engarcerán.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8103

Data del DOGV
:   10-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6638


Data del document
:   16-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/16-EAE Benagéber i 57-16-EAE Sierra Engarcerán. [2017/6638]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/16-EAE Benagéber i 57/15-EAE Sierra Engarcerán.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del decret de declaració del paratge natural municipal Los Picachos.  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Benagéber (València).  
Expedient: 48-16-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del paratge natural municipal Los Picachos en el municipi de Benagéber, en els termes següents:  
  
Documentació aportada.  
El 3 de juny de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia en paper i digital de la memòria justificativa i de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
  
  
Planejament vigent.  
El municipi de Benagéber disposa, com a document de planejament urbanístic, d'un Pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 29 de març de 2004, sobre el qual es va emetre declaració d'impacte ambiental de data 11 d'octubre de 2011 i resolució complementària favorable de 18 de juliol de 2003.  
  
Imatge I - Classificació i qualificació planejament urbanístic vigent de Benagéber. Color verd: sòl no urbanitzable de protecció forestal-paisatgística. Color blau: sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
  
L'àmbit del paratge natural municipal està classificat en el vigent planejament urbanístic quasi en la seua totalitat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal-paisatgística, a excepció del tram de l'embassament inclòs en aquest, que es qualifica de sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
En el pla vigent la regulació d'usos en el sòl no urbanitzable de protecció paisatgística-forestal és la següent:  
- Usos possibles: preservació estricta, conservació activa, regeneració de l'ecosistema, activitats cientificoculturals, repoblació forestal, excursionisme i passeig, recreació concentrada, acampada i càmping, caça, habitatge unifamiliar, ramaderia extensiva, magatzems vinculats a activitat agrícola, ramadera o forestal i les instal·lacions necessàries per a la seua explotació. Infraestructures i serveis.  
- Habitatge unifamiliar: aquest ús es podrà desenvolupar únicament i exclusivament en edificacions existents. Sobre les construccions existents -legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no pertoque l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic-, en aquesta classe de sòl, podran realitzar-se obres de conservació, reforma, manteniment i ampliacions, segons el que estableixen els punts següents, amb llicència municipal prèvia.  
Excepcionalment es podran considerar ampliacions d'habitatge o construccions complementàries sobre rasant, sense superar el 25 % de la superfície construïda existent sempre que es justifique que és necessària per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors justificatius de la seua protecció. Per a això s'haurà d'obtindre un informe favorable de la secció forestal de la direcció territorial de la conselleria de medi ambient.  
Per a edificacions d'altres usos (casetes d'apers, corrals, etc.) es permet l'ampliació de les edificacions, o construccions complementàries de l'ús principal, una única vegada, en un 50 % quant a ocupació i en un 50 % quant a edificabilitat.  
No s'admetrà l'ampliació de magatzems existents.  
- Recreació concentrada: és la disposició dins d'un terreny determinat d'activitats recreatives de diferent tipus que inclou la disposició de taules i bancs rústics, punts per a focs, coberts o rafals, papereres, lavabos, recreatius infantils, acampada, etc. autoritzats per l'ajuntament i integrats en el medi.  
Es podran realitzar construccions de titularitat municipal que en cap cas podran sobrepassar els 200 m² d'ocupació de parcel·la i 2 plantes para cada un dels emplaçaments indicats, i seran destinades a berenadors, allotjaments o semblants de marcat caràcter rural per a la seua total harmonització amb l'ambient.  
- Activitats turístiques: es defineix com activitats en establiments d'allotjament de turisme rural que únicament i exclusivament es podran desenvolupar en edificacions legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no pertoque l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic, i tendeix a les limitacions imposades per als habitatges unifamiliars en aquesta classe de sòl.  
- Infraestructures i serveis: s'inclouen en aquest apartat les línies aèries de conducció elèctrica, telefònica; parcs eòlics; les antenes de comunicacions, etc.; les plantes potabilitzadores o depuradores d'aigües i els transports per canonada d'elements líquids o gasosos, com a oleoductes, gasoductes, etc., així mateix, en aquest àmbit es permetran les construccions que siguen auxiliars dels aprofitaments forestals i aquelles instal·lacions fixes o provisionals, d'interés social que, inexcusablement, hagen d'ubicar-se en aquest espai.  
En el sòl no urbanitzable de protecció de llits la regulació d'usos és la següent: sense perjuí d'allò que estableixen altres normatives sectorials es delimitaran bandes de protecció en les quals es restringisquen les intervencions en sòl no urbanitzable d'acord amb el següent:  
  
- Llits:  
a) Zona de servitud amb una amplària de 20 metres. És la zona d'ús públic en què es prohibeix qualsevol construcció.  
b) Zona de policia de 100 m d'ample. És la zona en què les construccions o altres activitats que suposen l'alteració substancial del relleu estan sotmeses a autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica.  
  
- Barrancs: 5 m a cada costat. S'hi prohibeix qualsevol tipus d'edificació.  
- Séquies: 5 m a cada costat. S'hi prohibeix qualsevol tipus d'edificació.  
- Torrenteres i barrancs tributaris: 5 m a cada costat. S'hi prohibeix qualsevol tipus d'edificació.  
  
- Condicions d'ús:  
1. En les bandes de protecció abans descrites queden prohibides les obres de fàbrica i tancaments que impedisquen l'accés des dels camins als llits i barrancs o interrompen el lliure discurs de les aigües que hi circula de forma natural i en avingudes.  
2. Les bandes de protecció de llits, barrancs i séquies es consideraran inedificables a tots els efectes.  
  
- Construccions existents:  
1. Les construccions existents dins de la zona de domini públic de 5 m es consideraran fora d'ordenació i només s'hi podran realitzar obres de conservació i manteniment amb l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Les construccions existents dins de la zona de protecció, però fora de la de domini públic de 5 m legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no pertoque l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic, quedaran igualment subjectes a les restriccions previstes per a les edificacions fora d'ordenació.  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15 2016/, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre la dita adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
  
Objecte del decret.  
El decret de declaració té el contingut següent mínim, d'acord amb la legislació reguladora d'aquesta figura de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural.  
  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació «Los Picachos», d'un espai constituït pels relleus muntanyosos situats en el marge dret de l'embassament de Benagéber, en el seu extrem nord-oest, en el municipi de Benagéber (comarca dels Serrans), amb una superfície de 586 hectàrees.  
  
Imatge II - Delimitació gràfica de l'àmbit del paratge natural municipal Los Picachos (annex II del projecte de decret). Línia roja delimita l'àmbit.  
Imatge III - Delimitació escrita de l'àmbit del paratge natural municipal Los Picachos d'acord la delimitació escrita de l'àmbit (annex I del projecte de Decret), la rectificació sol·licitada per l'ajuntament en data 10.12.2015 i la delimitació gràfica (annex II): polígons 20 i 21, polígon 19, parcel·les: 95, 98, 103, 104, 105 i 108, i xicoteta porció de l'embassament de Benagéber (aigües amunt de línia roja). Números polígons en cercle roig números de parcel·les en cercle verd i parcel·la 98 en color groc.  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula també el Consell de Participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge prohibint aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. Se n'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix també unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en el seu annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en el seu àmbit.  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, s'haurà d'adaptar a aquestes el que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i disposa que haurà de consultar-se l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre la protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents en nou seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves i protecció vies pecuàries.  
Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
Es prohibeix l'ocupació del dph i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals.  
  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjuí de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'un informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
- Vies pecuàries: fa referència a la legislació sectorial.  
  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
· Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
· Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable. Però no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica.  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Benagéber com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com, aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
L'Ajuntament de Benagéber iniciarà les actuacions necessàries per a minimitzar l'impacte derivat de les torres de comunicacions actualment existents en el paratge, promourà el seu desplaçament a una altra ubicació de menor impacte o unificarà totes les instal·lacions en una única antena.  
  
Justificació del decret.  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les mateixes corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de l'esmentada Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com les «zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Aquest mateix article estableix que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, i exclou de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de valorar-los com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural Los Picachos posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiva a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que ho regula.  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
  
Consultes realitzades.  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta les administracions següents:  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
S'efectua un breu resum allò que s'ha indicat en els informes rebuts conseqüència de les consultes efectuades:  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (24.06.2016): S'informa que la proposta de decret no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball (28.06.2016): s'indica que es valore l'afecció industrial i minera de la zona, tenint en compte la zonificació minera per a possibles explotacions de recursos minerals, i les afeccions ambientals que aquestes activitats puguen suposar, i es consideren, si és que poguera afectar-los, tots els drets miners adjuntats, i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents en el terme municipal, etc., així com l'article 122 de la vigent llei de mines.  
En el referit article 122 s'indica que: «Qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre les activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.»  
  
L'article195 apartat c de la LOTUP estableix que és imprescindible el manteniment d'una franja de com a mínim 500 m d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample.  
  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (22.06.2016): s'indica que la declaració de paratge natural municipal no suposarà una millora de la protecció del dit espai forestal enfront de la que actualment disposa per ser forest d'utilitat pública.  
S'indica que la declaració de forest d'utilitat pública suposa una mesura superior de protecció que la declaració de paratge natural municipal.  
També s'indica que hi ha una duplicitat de competències respecte a aquest espai (forest d'utilitat pública i paratge natural municipal) i que en el projecte no es menciona la participació del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en la gestió d'aquest espai natural, no formen part del Consell de Participació del Paratge. S'afig que el projecte de paratge no té en compte la legislació forestal estatal i autonòmica i delega de manera genèrica la gestió d'una forest d'utilitat pública en l'ajuntament sense especificar l'abast de la delegació i sense que es justifiquen els mitjans de què es disposa per a l'assumpció d'aquestes competències i sense especificar que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal ha d'assumir les mesures de control de la gestió delegada.  
  
S'afig a més que tota referència al planejament urbanístic ja es preveu en la normativa de gestió de la forest d'utilitat pública (qualificació de sòl no urbanitzable protegit). A més s'indica que la delimitació geogràfica es realitza utilitzant el sistema de referència ED50 en compte del sistema ETRS89 que utilitza la Generalitat.  
S'indica que en el dit espai forestal hi ha una reserva de fauna i vegetació, «Reserva de Valdeserrillas» amb una superfície de 338 hectàrees de les quals 330 ha són objecte d'una concessió de l'ajuntament a una empresa privada per un període de 20 anys, que no es menciona en el projecte de decret. La reserva esmentada ha d'estar exclosa de tota activitat cinegètica i per tant ha d'estar fora del vedat de caça, ja que és incompatible amb els usos didàctics i recreatius planificats en la reserva.  
  
- Direcció General de Turisme (20.07.2016): s'informa que no s'observa que se'n deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del turisme, valora positivament determinades regulacions establides en la proposta de decret.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (28.07.2016): s'indica que es considera que la proposta de decret no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques del servei, que haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
En el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 47 en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i aclarir si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (18.07.2016): no creu oportú efectuar cap al·legació.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (30.10.2015): es remet informe de 30.10.2015 amb data 9 d'agost de 2016 amb la indicació que continua sent vàlid.  
S'indica que d'acord amb els articles 9.2 i 49.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics del riu Túria i de tots els llits, així com la realització d'obres d'infraestructura en aquests.  
S'indica que hauria de tindre's en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (art. 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (19.01.2017): s'indica que és de preveure que tinga efectes positius en el paisatge, informa favorablement sobre el decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats, ha d'elaborar-se l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística tindrà en compte els següents condicionants:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i a la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge inclourà unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa.  
c) A fi de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'actuacions que podria ser la base del Programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
· En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II LOTUP preveu les mesures d'integració de forma més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística caldrà remetre al que estableix la llei en el referit punt g de l'annex II.  
  
· Seria convenient fer referència expressa al manteniment de cobertura, la topografia i del patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (25.01.2017): s'indica que s'haurà de realitzar un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs turístic.  
Indiquen que en la mateixa memòria s'indica l'existència de nombrosos jaciments arqueològics i béns etnològics en l'entorn del paratge, la majoria sense catalogar.  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, es destaquen els següents:  
  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (22.10.2015):  
· Existència de vedat de caça, s'ha de donar tràmit d'audiència. Consta sol·licitud d'al·legacions a la societat de caçadors.  
· Incorrecta denominació del Pla tècnic: s'ha de denominar Pla tècnic d'ordenació cinegètica en compte de Pla tècnic d'aprofitament cinegètic. No s'ha corregit de moment.  
· Es proposa modificar la redacció del paràgraf final de l'article 36.2, on diu: «Adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques» hauria de dir: «Adequades a l'estat cinegètic actual i previsible durant el període d'aplicació del pla tècnic d'ordenació cinegètica.» No s'ha efectuat de moment.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (16.10.2015):  
· S'utilitza el sistema de referència ED50 en compte del sistema ETRS 89. No s'ha corregit de moment.  
· Respecte als hàbitats d'interés cal afegir almenys els següents:  
  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
· S'indica que cal tindre en compte respecte a Xarxa Natura que l'article 45 de la Llei 42/2007 s'ha modificat per la Llei 33/2015, ha canviat de redacció i de número d'article (46). No s'ha corregit de moment.  
· Recomana un document més senzill i que evite duplicitats d'autoritzacions  
No s'ha corregit.  
  
- Al·legacions club esportiu Los Tornajos de Benagéber: Indiquen que els terrenys que s'inclouran en l'àmbit del paratge estan inclosos en el vedat de caça V-10.370 del qual és titular el club de caçadors. Sol·liciten que es paralitze la declaració de paratge natural municipal mentre no s'aclarisquen els límits del paratge, siguen avisats els propietaris amb parcel·les incloses i siguen tingudes en compte les al·legacions.  
Al·legacions:  
· La delimitació cartogràfica aportada no coincideix amb les parcel·les ressenyades en el text.  
· Algunes parcel·les són de propietat privada i els seus propietaris no han sigut informats de la pretensió que la declaració de paratge natural municipal incloga les seues parcel·les.  
· Se sol·licita que s'elimine la prohibició de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.  
· En relació amb la limitació d'accions en llocs en què es tinga constància de la cria d'espècies novelles en els mesos de gener i febrer, s'indica que aquests mesos són d'activitat cinegètica i no han de veure's afectats per cap restricció.  
· S'està en desacord amb qualsevol limitació de l'activitat cinegètica diferent de la normativa sectorial. En relació amb la necessitat d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espècies protegides per al control d'espècies potencialment perjudicials.  
  
- L'Ajuntament de Benagéber sol·licita (10.12.2017) l'exclusió de la memòria descriptiva d'una sèrie de parcel·les, i indica que la delimitació gràfica del paratge ascendeix a 586 hectàrees. Les parcel·les que sol·licita que s'excloguen de la relació que consta en la memòria descriptiva són parcel·les que estan situades fora de la delimitació gràfica de l'àmbit del paratge que figura en el decret, i sobre la qual s'emet el present informe.  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP  
El paratge està constituït pels relleus muntanyosos situats al nord-oest de l'embassament de Benagéber, incloent-hi el riu Regajo. Es tracta de relleus abruptes coberts per pinedes de cobertura elevada de pi blanc o blanc (Pinus halepensis). Respecte a la fauna destaquen els grans rapaços com l'àguila de panxa blanca i l'àguila serpera i els ungulats com la cabra salvatge, el cérvol, la daina i el cabirol.  
L'àmbit del paratge es troba inclòs en la seua totalitat en l'espai Xarxa Natura 2000, zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Alt Túria i Sierra del Negrete, i una part d'aquest en el LIC Alt Túria.  
Des del punt de vista recreatiu cal destacar en l'extrem oest la zona del bassal negre amb un edifici d'una sola planta utilitzat fa anys com a dutxes.  
En l'extrem est hi ha la reserva de fauna de Valdeserrillas que d'acord amb la memòria descriptiva està completament tancada i té la prohibició de no caçar a menys de 100 metres de l'àrea tancada (llei 1372004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana) i a més es considera àrea de reserva del vedat amb la prohibició expressa de caça, excepte acords explícits i puntuals.  
Els terrenys són forestals, quasi en la seua totalitat estratègics, i forests d'utilitat pública.  
L'àmbit no està afectat per via pecuària. Els terrenys han sigut afectats per incendis forestals molt puntualment.  
Diferents zones de l'àmbit estan afectades per riscos de lliscament mitjà i alt, i per despreniment. D'acord amb el SIG d'aquesta conselleria en el llit del Regajo, en la zona del bassal negre, hi ha perillositat geomorfològica. L'article 18.4 del PATRICOVA indica que en el sòl no urbanitzable afectat per perillositat geomorfològica es pot eximir justificadament de la prohibició d'algun dels usos regulats en l'apartat 2, sempre que per mitjà d'un estudi específic i detallat de la zona, es justifique l'escassa incidència del risc d'inundació amb l'activitat a implantar.  
  
En relació amb la delimitació de l'àmbit del paratge s'indica el següent:  
- La delimitació de l'àmbit del paratge escrita o descriptiva (annex I) i gràfica (annex II) no coincideix.  
- L'Ajuntament de Benagéber, promotor del paratge natural municipal, en escrit de data 10 de desembre de 2015 sol·licitava a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la rectificació de les següents parcel·les de la memòria descriptiva:  
· Totes les parcel·les del polígon 17 que s'havien inclòs s'han d'eliminar de l'àmbit. En aquesta relació de parcel·les a excloure l'ajuntament es refereix a la parcel·la 19 (parcialment) com fora de l'àmbit quan entenem que hauria de referir-se a la 139 (parcialment), atés que aquesta sí que s'incloïa en la relació tant de la memòria descriptiva com del projecte de decret.  
· De les parcel·les del polígon19 que s'hi havien inclòs, només quedarien dins de l'àmbit del paratge les següents: 95, 98, 103, 104, 105 i 108.  
- En la relació de parcel·les del projecte de decret respecte dels polígons 20 i 21 figuren les següents:  
Polígon 20: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 i 14.  
Polígon 21: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 i 26.  
- De les següents parcel·les indicades en el projecte de decret (annex I), s'observa el següent: de les indicades en el polígon 20, algunes parcel·les no existeixen en la capa del cadastre rústic del SIG d'aquesta conselleria: parcel·les 5, 6, 8 i 9.  
- La superfície de 586 hectàrees indicada en l'annex I (delimitació descriptiva) es correspon aproximadament amb la delimitació gràfica de l'annex II (delimitació gràfica), però no es correspondria amb la delimitació descriptiva que es dedueix dels apartats 1 i 2 de l'annex I, excloent inclús les parcel·les indicades per l'ajuntament en el seu escrit de 10.12.2015. La superfície resultant en aquest cas seria molt superior, aproximadament 841 hectàrees.  
- L'article 2, àmbit territorial, del projecte de decret indica en el seu apartat 2 que en cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica prevaldrà la primera.  
Tenint en compte la delimitació escrita (descriptiva) de l'àmbit efectuada en l'annex I amb les correccions sol·licitades per l'ajuntament abans indicades, les consideracions abans realitzades i la delimitació gràfica efectuada en l'annex II, el present informe es realitza, la seua anàlisi i conclusions, respecte a l'àmbit següent: tota la superfície inclosa en la delimitació gràfica de l'àmbit presentada en el projecte del decret (inclou al complet els polígons 20 i 21) i les parcel·les següents del polígon 19: 95, 98, 103, 104, 105 i 108 (vegeu imatge de l'annex III).  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació a les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret no suposarà un canvi de classificació i qualificació de la totalitat de l'àmbit del paratge, en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit. La proposta actual és, en molts aspectes, més precisa i detallada que la vigent.  
  
Es considera que l'actual proposta encara que menys restrictiva en usos compatibles que el vigent planejament, és igualment acceptable des d'un punt de vista ambiental, i permetrà conservar els valors de la zona.  
D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme s'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 %de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge. És a dir, no podrà estar permés per a construccions i instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries atés que no es permet expressament la seua ampliació.  
En relació amb la definició de terrenys forestals (article 27.5 del projecte de decret) s'ha de fer referència el que estableix el PATFOR (títol tercer del Decret 58/2013, de 3 de maig pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 49.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, matisant i establint una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que estableixen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret que es faça insistència en la coordinació amb els diferents organismes amb competències en l'espai, així com la inclusió de representant de la titularitat del vedat de caça.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, tal com l'actual planejament també ho suposa, i alguns d'ells es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, el decret recorda la seua regulació.  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental en fer referència a plans i projectes, i en conseqüència modificar-se la redacció de l'article 5.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 48.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada: la regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació d'aquests.  
  
La proposta de decret regula els usos ajustant-los a la capacitat d'acollida del territori, estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com l'activitat minera i en altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
Per la distància existent entre l'àmbit del paratge i els drets miners referits en l'informe del Servei Territorial d'Indústria i Energia, aquests no es veuran afectats per la regulació del paratge ni al contrari, i no s'estima necessari l'establiment d'un perímetre.  
  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, es considera justificada aquesta per no estimar-se compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. S'estima que aquests usos no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús del qual és la conservació.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura 2000 cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46) i igualment la inclusió d'una sèrie d'hàbitats d'interés en l'article 14.  
En relació amb el patrimoni cultural la regulació establida en el decret es remet fonamentalment a la legislació sectorial, i s'estableix a més que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura. En conseqüència no són previsibles afeccions negatives al pla. No obstant això, l'informe de la Conselleria de Cultura indica que haurà de realitzar-se un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge en tant se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística per a adoptar les mesures que se'n deriven.  
El projecte de decret regula l'activitat cinegètica (article 36) i l'ús públic del paratge natural (secció setena). En l'article 36.5 s'estableix que l'ús cinegètic del paratge haurà de compatibilitzar-se amb els usos didàctics i recreatius.  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que en el pla s'hagen de produir efectes negatius significatius sobre el medi ambient, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, devent no obstant dur-se a terme les modificacions apuntades en el present punt de l'informe.  
  
  
Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Decret de declaració del paratge natural municipal «Los Picachos» en el municipi de Benagéber (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. Respecte a la proposta de decret:  
a) La delimitació gràfica i escrita (descriptiva) de l'àmbit del paratge natural municipal hauran de coincidir, per a això es duran a terme les correccions necessàries, tenint en compte allò que s'ha indicat en el present informe (apartat C).  
b) La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.»  
Ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del Paratge Natural Municipal.»  
Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
c) Es corregirà la redacció de l'article 49.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[...] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
d) La redacció de l'article 48.4:  
On diu: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.»  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.»  
  
e) S'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
f) En relació amb la secció de Xarxa Natura cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
g) En l'article 14 s'inclouran com a hàbitats d'interés a més dels proposats, els següents:  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
h) Es modificarà l'article 27.5 del projecte de decret per a fer referència al PATFOR en la definició de terrenys forestals.  
  
2. Prèviament a l'aprovació definitiva s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual emetrà informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb el contingut de l'informe del referit servei de data 19.01.2017, i haurà d'incorporar les determinacions que s'hi indiquen.  
  
3. Es realitzarà un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Decret de declaració del paratge natural municipal «Los Picachos» en el municipi de Benagéber, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe Ambiental i Territorial Estratègic.  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 3 del Pla general.  
Promotor: Ajuntament de Sierra Engarcerán.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Sierra Engarcerán (Castelló).  
Expedient: 57/2279-NAA.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada.  
En data 21 de juny de 2016 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Sierra Engarcerán, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, per a iniciar el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán.  
La sol·licitud s'acompanya del document inicial estratègic. La documentació aportada, en format paper i digital, és concorde amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent.  
El planejament municipal vigent és el Pla general de Sierra Engarcerán aprovat definitivament el 30 de juliol de 2009, per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló. El dit planejament va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 78/7566-EKP) i va obtindre declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants el 17 de febrer de 2009 (DOGV 10.08.2012).  
  
C) Modificació puntual núm. 3 del Pal general de Sierra Engarcerán: Objecte i justificació.  
L'objecte de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán és redelimitar el sòl no urbanitzable de protecció forestal per a adaptar-lo a la cartografia determinada en el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), aprovat, pel Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, així com redefinir l'article 43 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana, relatiu a l'ordenança de sòl no urbanitzable de Protecció Forestal (SNU-PF).  
  
 Segons la documentació presentada, la modificació puntual núm. 3 proposada es justifica basant-se en les raons següents:  
1. Necessitat d'adaptar l'ordenació prevista del sòl no urbanitzable de protecció forestal en el planejament actual a la cartografia dels terrenys forestals del PATFOR, per ser aquest l'instrument de planificació forestal i ordenació del territori, l'objectiu del qual és definir el nou model forestal valencià basat en la seua integració amb el desenvolupament rural, en la gestió sostenible, la multifuncionalitat de les forests i la conservació de la diversitat biològica i paisatgística.  
2. Necessitat d'adaptar la regulació del SNU-PF a la normativa d'usos vigent en el PATFOR.  
Tal com indica el DIE, l'oportunitat de la modificació naix del nou règim legal sorgit amb l'entrada en vigor de la LOTUP, i del PATFOR i la conveniència d'adaptar-se a aquestes.  
  
D) Característiques de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán.  
D.1. Àmbit de l'actuació.  
L'àmbit de la modificació puntual núm. 3 el constitueix el sòl no urbanitzable protegit forestal que representa un 61,82 % de tot el terme municipal de Sierra Engarcerán, si bé l'afecció es concreta sobre xicotetes àrees enclavades en sòl forestal que a penes poden representar l'1 % de la superfície del terme.  
D.2. Alternatives.  
No es presenta estudi d'alternatives, ja que la proposta de modificació núm. 3 proposa adaptar-se a la cartografia prevista en el PATFOR.  
  
D.3. Descripció de la modificació núm. 3.  
D.3.1. Modificació cartogràfica. Classificació del SNU-PF.  
El Pla general d'ordenació urbana estableix per al sòl no urbanitzable les categories següents:  
SNU-C1 SÒL NO URBANITZABLE COMÚ 1.  
SNU-C2 SÒL NO URBANITZABLE COMÚ 2 (ASSENTAMENTS HISTÒRICS).  
SNU-CP SÒL NO URBANITZABLE D'ÚS POSSIBLE INDUSTRIAL, TERCIARI O PRODUCTIU.  
SNU-PA SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ PATRIMONI ARQUEOLÒGIC I ETNOLÒGIC.  
SNU-PP SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ PAISATGÍSTICA I ECOLÒGICA.  
SNU-PF SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ FORESTAL.  
SNU-PFI SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ FORESTAL D'INCENDIS.  
SNU-PC SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ DEL SISTEMA DE COMUNICACIONS.  
SNU-PVP SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ DE VIES PECUÀRIES.  
  
  
  
El Pla general vigent (2009) regula les condicions del sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF) en l'article 43 de les normes urbanístiques. El dit article referia aquest tipus de sòl a l'article 2 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
La Llei 10/2012, 21 desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat Valenciana (DOCV 27 de desembre), en l'article 156 va modificar la Llei 3/1993 en diversos articles, entre ells el 2 i 3, que defineixen les que són forests o terrenys forestals i els terrenys que no tindran la consideració de terrenys forestals.  
El PATFOR, com a instrument de planificació forestal, conté informació relativa als terrenys forestals per a facilitar la redacció de qualsevol instrument de planificació del territori. Per això, la modificació núm. 3 del Pla general adopta la cartografia dels terrenys forestals del PATFOR el que comporta la modificació dels plans núm. 15. Classificació del sòl. Terme municipal - àmbit nord i núm. 16. Classificació del sòl. Terme municipal - àmbit sud del vigent Pla general de Sierra Engarcerán.  
  
D.3.2. Modificació normativa.  
La modificació núm. 3 del Pla general proposa una nova redacció de l'article 43 de les normes urbanístiques que fa referència a la regulació d'usos en sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Amb la modificació, la regulació d'usos s'estableix basant-se en els usos i serveis determinats en el títol IV del PATFOR.  
D.4. Efectes previsibles de la modificació sobre el medi ambient.  
El document inicial estratègic indica que la modificació puntual que es redacta és coherent amb el compliment dels objectius ambientals perquè la seua finalitat és l'adaptació a un Pla d'acció territorial d'àmbit major que el municipi, el qual pretén respondre a les demandes i necessitats de la societat.  
  
E) Consultes.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
SDG MEDI NATURAL - SERV. ORD. I GESTIÓ FORESTAL - SERV. VIDA SILVESTRE 02.11.2016   
C. AGRICULTURA - ST MEDI AMBIENT CASTELLÓ 02.11.2016   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE (PAISATGE) 02.11.2016 08.05.2017  
C. HABITATGE - ST URBANISME CASTELLÓ 07.07.2016 16.05.2017  
  
  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El municipi de Sierra Engarcerán, que ocupa una superfície de 82.91 quilòmetres quadrats, està situat en la cresta de la comarca de la Plana Alta, a 42 km de distància al nord-oest de Castelló, és el límit natural amb la comarca de l'Alt Maestrat. Es caracteritza per trobar-se sobre el massís de serra d'en Galceran que recorre el terme de nord a sud, configurant un relleu abrupte i accidentat.  
En el terme trobem tres nuclis de població, el principal Sierra Engarcerán, en el centre, més dos xicotets nuclis de població que són: els Ivarsos, al sud-oest, i els Rosildos, al nord-oest, si bé poden trobar-se nombrosos nuclis rurals escampats per tot el terme.  
  
Les superfícies classificades en el vigent Pla general, resulten:  
  
El sòl no urbanitzable de 98.062.585 m² suposa el 99,43 % de la superfície del terme, el sòl no urbanitzable protegit és de 69.382.415 m² (69,53 % del terme) i la resta, el sòl no urbanitzable comú, de 07.373.615 m² (29,91 % del terme).  
La modificació núm. 3 proposada afecta el sòl no urbanitzat del Pla general de Sierra Engarcerán, en concret, suposa una nova redelimitació de les classificacions de sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF) i, conseqüentment, del sòl no urbanitzable comú 1 (SNU-C1).  
  
En aquest sentit, amb la modificació cartogràfica es produeixen els següents canvis de classificació:  
- Determinades àrees que en el planejament urbanístic vigent apareixien com a sòl no urbanitzable comú 1 (SNU-C1) es reclassifiquen directament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF). S'incrementa, per tant, la protecció dels dits àmbits.  
- Determinades àrees que en el planejament urbanístic vigent apareixien com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF) es reclassifiquen directament com a sòl no urbanitzable comú (SNU-C1). Es produeix, per tant, una pèrdua de protecció.   
El Pla general de Sierra Engarcerán va ser sotmés a avaluació ambiental (expedient 78/8570-UPY) i va obtindre declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants el 17 de febrer de 2009 (DOGV 10.08.2012).  
En la declaració d'impacte ambiental del Pla general s'arreplega en l'apartat 2.1.a dels condicionants:  
«a) El sòl classificat com a sòl comú dins de la LIC, que apareix rodejat en la seua totalitat per sòl forestal es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i per tant, només estaran permesos aquells usos vinculats a l'ús forestal establits en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i el seu Reglament. Excepte en aquells casos en què quede demostrada la seua vocació agrícola, sempre que no coincidisquen amb algun hàbitat, que es podran classificar com enclavaments de vocació agrícola dins de sòl de protecció forestal i en els quals estarà permés l'ús agropecuari, sempre que ja existira o es destine a un ús tradicional.»  
  
Amb motiu de la tramitació per a l'aprovació del Pla general de Sierra Engarcerán, respecte a l'informe de data 20 de juliol de 2009 del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica (posterior a la DIA), en l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, de 30 de juliol de 209, pel qual s'aprova definitivament el Pla general, s'indica en el fonament de dret cinqué, el següent:  
«Cinqué. D'altra banda s'haurà d'avaluar, allò que s'ha assenyalat en l'informe de 20 de juliol de 2009, del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica en relació amb determinades qüestions que podrien obligar a l'adaptació i ajust del document en concret en els aspectes següents:  
- En l'informe s'indica que la superfície de sòl forestal s'ha incrementat en classificar-se com a tal xicotets enclavaments que en la proposta anterior s'havien classificat com SNU comú. Aquest increment, a priori, donaria resposta al condicionat 2.1.a), no obstant això, l'informe de 20 de juliol de 2009, del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica assenyala que encara hi ha xicotets enclavaments, quasi sense entitat pròpia, dins del sòl forestal que, inclús, afectant algun dels hàbitats existents, segueixen classificant-se com SNU comú, i no com a enclavaments de vocació agrícola dins d'un sòl de protecció forestal. No obstant això, s'assenyala de manera expressa en l'article 39 de les normes urbanístiques del pla general relatiu al sòl no urbanitzable comú SNU-C1, que les zones de cultiu englobades en les masses forestals s'hauran de mantindre en les seues característiques actuals, evitant l'afecció sobre les zones arbòries que les rodegen. D'altra banda també s'assenyala en el mateix article que els usos permesos no deterioraran l'estat del territori, i mantindran especialment el paisatge i la funció de corredor biològic entre les masses forestals que el circumden. Per tot això aquestes cauteles són ja suficients a l'hora de preservar aquests enclavaments en la seua utilització actual [...]»  
Respecte d'això de la proposta de modificació núm. 3 del Pla general cal indicar:  
a) En la proposta de modificació núm. 3 del Pla general no s'aporta estudi específic que avalue les circumstàncies ambientals que permeten que determinades àrees del territori en sòl no urbanitzable perden la seua protecció, és a dir, puguen passar de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable comú-1 (SNU-C1).  
b) De la mateixa manera, tampoc s'aporta estudi en què es justifique la situació contrària, és a dir, que àmbits classificats com SNU-C1 passen a ser directament classificats com SNU-PF.  
En el cas a, àrees que modifiquen la seua classificació de SNU-PF a SNU-C1, vista la documentació aportada i la consulta al visor cartogràfic de la conselleria, s'observa que, en general, es corresponen amb xicotetes àrees que, en global, representen una superfície relativament xicoteta respecte a la del terme municipal, de característiques forestals per la seua orografia accidentada, d'elevat pendent, rodejades per massa arbòria i/o arbustiva, en què queda patent la seua vocació agrícola per la presència d'abancalaments amb presència, en alguns casos, de plantacions arbòries de secà. Aquestes àrees s'ubiquen totes elles en l'àmbit del LIC Sierra Engarcerán, localitzades en els següents àmbits del terme municipal (vegeu pla, en l'annex I):  
1. Un àmbit al nord del nucli urbà, constituït per tres xicotetes àrees: Mas de la Bassa de la Fita, les Talaies i Tossal de la Bassa. S'aprecia que es tracta de zones abancalades, amb vocació agrícola.  
2. Un àmbit en la zona central est del terme, on es concentren diverses xicotetes zones que, en conjunt, constitueixen l'àmbit de major superfície reclassificada. En general, es tracten de zones abancalades de terrenys forestals, amb vocació agrícola. Entre aquestes, l'àmbit ubicat al nord de l'ermita de Sant Miquel (la Foiassa) s'aprecia que alguns d'abancalaments d'antigues explotacions agrícoles es troben reforestats de forma natural.  
3. Un xicotet àmbit en la zona central oest del terme, Mas de la Rodera, on s'aprecien els bancals cultivats.  
En el cas b, àrees que es reclassifiquen a SNU-PF, l'única justificació que aporta el DIE, per a la dita protecció, és la seua consideració com a terreny forestal pel PATFOR.  
Vist l'abast de la proposta de la modificació núm. 3 del Pla general, pertoquen les consideracions següents:  
A. Per a aquells àmbits que, com a conseqüència de la modificació núm. 3 del Pla general incrementen la seua protecció ambiental, passant a classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF), es considera que, des del punt ambiental, suposa un reconeixement dels valors ecològics que el PATFOR els assigna, per la qual cosa cal estimar que la seu reclassificació pot tindre efectes favorables.  
B. Pel que fa als àmbits que, com a conseqüència de la modificació núm. 3 del Pla general disminueixen la seua protecció ambiental, passant a classificar-se com a sòl no urbanitzable comú C1, cal indicar:  
1. Tenint en compte que no s'ha presentat cap estudi específic que justifique la desprotecció dels àmbits que es proposen reclassificar com SNUC-1, o si els dits àmbits afecten alguns hàbitats, no pot analitzar-se l'afecció que qualsevol altre canvi d'ús podria causar sobre l'entorn natural i paisatgístic, per la qual cosa no poden ser admissibles els usos que el vigent art. 39 de les normes urbanístiques estableix per a les activitats constructives:  
«Art. 39. Ordenança sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, ramader i cinegètic.  
Activitats constructives:  
Són autoritzables les instal·lacions agropecuàries, forestals, avícoles, etc., els habitatges no vinculats a explotacions agrícoles, els habitatges vinculats a l'explotació agrícola, les edificacions destinades al suport de la ramaderia, les edificacions vinculades a serveis públics i les edificacions destinades a hotels, centres recreatius, esportius, d'oci així com les necessàries per a la generació d'energia renovable. En el cas de les edificacions vinculades a serveis públics, en el projecte tècnic que presente l'administració promotora haurà de justificar-se i expressar-se l'adequació estètica de l'edificació al seu entorn així com la minoració de l'impacte paisatgístic. La resta de les activitats constructives no són autoritzables».  
2. La desprotecció dels dits àmbits per a la seua reclassificació com a sòl no urbanitzable comú 1 (SNU-C1) podria ser ambientalment admissible sempre que es mantinguera el seu ús actual, és a dir, mantenint la vocació agrícola dels dits àmbits pel sistema tradicional de cultiu per abancalament que, tal com especifica la regulació d'usos genèrica de l'article 39 de la normativa urbanística del Pla general vigent, «les zones de cultiu englobades en masses forestals han de mantindre les seues característiques actuals, evitant tota afecció sobre les zones arbòries que les rodegen».  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe, rebut en data 8 de maig de 2017, en què s'estima procedent informar favorablement sobre la modificació puntual núm. 3 per no introduir modificacions sobre el caràcter del paisatge forestal del municipi ni la seua percepció respecte de l'ordenat en el Pla d'acció territorial forestal vigent.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme, en el seu informe, rebut en data 16 de maig de 2017, indica que la modificació afecta aspectes de l'ordenació estructural per la qual cosa l'aprovació definitiva serà autonòmica, i posa de manifest que en la tramitació del procediment serà determinant l'informe que haurà d'emetre l'administració forestal, que és el que haurà de determinar la delimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal que es du a terme a través d'aquesta modificació.  
  
Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord.  
Analitzada la proposta de modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán, cal considerar que la dita actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la dita llei, que la proposta de modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no suposa afecció sobre elements del patrimoni cultural i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient tenint en compte les determinacions que més avant s'assenyalen.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. Els àmbits que modifiquen la seua classificació de SNU-PF a SNU-C1 podran mantindre l'ús actual agrícola, evitant l'afecció sobre les zones forestals que els rodegen, no seran admissibles altres usos ni construccions que els existents en el moment de l'aprovació del Pla general de Sierra Engarcerán.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generaltat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
  
Annex I  
  
ÀMBIT TERRITORIAL MOD. NÚM. 3 PG SIERRA ENGARCERÁN  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.