Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6141, del 10-11-2009 (2009/12412)

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Casinos, Almassora, Càlig, Vilafamés, San Fulgencio i Turís-Chiva-Godelleta.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6141

Data del DOGV
:   10-11-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/12183


Data del document
:   15-09-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * San Fulgencio
    * Càlig
    * Godelleta
    * Almassora
    * Casinos
    * Turís
    * Vilafamés
    * Chiva
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Casinos, Almassora, Càlig, Vilafamés, San Fulgencio i Turís-Chiva-Godelleta. [2009/12509]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 060/07-AIA Casinos, 070/07-AIA Almassora, 083/05-AIA Càlig, 090/07-AIA Vilafamés, 156/05-AIA San Fulgencio i 309/06-AIA Turís-Chiva-Godelleta.  
València, 15 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 60/5605-OUZ  
Títol: Modificació número 2 de les normes subsidiàries de la comarca de Villar del Arzobispo  
Promotor: Ajuntament de Casinos  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: Terme municipal de Casinos  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
Amb aquesta modificació es pretén desenvolupar les actuacions següents:  
- Efectuar el canvi d'ús en un sòl pertanyent en l'actualitat a equipament esportiu, amb una superfície de 8.051 m², el qual passarà a tenir un ús residencial i dotacional, i se'n destinarà una part a zona verda.  
- La reclassificació d'uns terrenys de sòl no urbanitzable comú, que passaran a ser sòl dotacional esportiu, i la superfície de la nova zona esportiva serà de 23.360,51 m².   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent al terme municipal de Casinos són les normes subsidiàries de la comarca de Villar del Arzobispo, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 29 d'octubre de 1979.   
Més concretament, la modificació plantejada afecta la parcel·la on se situa l'antic camp de futbol, de 8.051 m² de superfície, qualificats en les normes subsidiàries com a equipament esportiu. Aquesta queda dividida, al seu torn, en quatre parcel·les i vials, de les quals, una de 2.347,08 m² de superfície serà edificable residencial, una altra de 1.622,47 m² dotacional assistencial (es preveu la creació d'un centre de dia o semblant), i dos més es classificaran com a zona verda i edificable residencial, de 1.999,91 i 1.057,22 m² respectivament. No obstant això, la dotació esportiva que desapareix, de 8.051 m², queda substituïda per una altra zona que l'Ajuntament de Casinos posseeix a l'entrada del terme municipal, i s'incrementa a una superfície total de 23.360 m² el nou sòl dotacional esportiu, tal com s'ha especificat anteriorment.   
Les condicions edificatòries a la parcel·la d'ús assistencial quedaran constituïdes per un coeficient d'ocupació del 60%, un coeficient d'edificabilitat neta d'1,20 m²sotre/m²sòl, un nombre màxim de 2 plantes, i un percentatge del 20%, com a mínim, de la superfície total de la parcel·la es destinarà a espais enjardinats i arbratges.   
Paral·lelament, els coeficients i condicions edificatòries, corresponents al poliesportiu plantejat, es defineixen per un coeficient d'ocupació del 5%, una edificabilitat neta de 0,60m²sostre/m²sòl, i un percentatge del 60%, com a mínim, que es destinarà a espais esportius, mentre que la resta de zones quedaran associades a zones de pas i espais enjardinats i arbratges.  
3. Alternatives  
No s'han analitzat les variables necessàries per a la implantació d'infraestructures d'aquestes característiques que permeten considerar que la localització plantejada, enfront d'altres possibles alternatives, reuneix les condicions més idònies d'acord amb les característiques pròpies d'aquest projecte.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit   
En data 27 de febrer de 2007, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, expedient administratiu, certificat de l'aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat de documents; i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOGV núm. 5356, de 28 de setembre de 2006, i en el diari Las Provincias de data 11 de setembre de 2006.   
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor (de data 6 de novembre de 2006) de l'Ajuntament de Casinos, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació de l'aprovació provisional del projecte per acord del Ple celebrat en sessió extraordinària urgent de data 17 de juliol de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Casinos informació o documentació complementària; com tampoc s'ha efectuat sol·licitud d'informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.   
2. Consultada la cartografia temàtica editada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (COPUT), i el Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i tal com es recull en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental, al límit sud de l'actuació, corresponent amb el llit de la rambla d'Artaix, hi ha un risc d'inundació de nivell 1, i es fa referència en la documentació remesa, no és previsible un desbordament d'aquesta rambla en la zona que afecte els nous terrenys corresponents a l'ús dotacional esportiu previst.   
3. En la zona objecte d'actuació hi ha diversos traçats aeris de línies elèctriques de 20 kV; i es preveu, tal com es recull en la documentació aportada, la modificació dels traçats.   
4. Dins de l'àmbit de la modificació, hi ha un jaciment etnològic catalogat dins dels terrenys afectats per aquesta, concretament, una antiga fàbrica (el fumeral), pertanyent a la tipologia d'elements arquitectònics vinculats al patrimoni industrial. No existeixen, a priori, elements arqueològics ni paleontològics als terrenys afectats per l'actuació. No obstant això, no consta en l'expedient administratiu ni en la documentació tècnica d'aquest projecte el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Consideracions ambientals  
1. En l'àmbit d'actuació hi ha una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies qualificada com a baixa, i no existeixen riscos associats a lliscament, subsidència i erosió.   
2. Els terrenys afectats pel desenvolupament d'aquesta actuació presenten, en part, formacions vegetals característiques de zones antropitzades, formacions ruderals i nitròfiles associades a un entorn urbà i camps de cultiu; per la qual cosa no posseeix un elevat valor que la faça mereixedora d'especial protecció.  
3. Respecte a la xarxa viària i l'accés rodat a la zona d'actuació, aquesta es realitza per la CV-35, en la zona nord d'aquesta, i es pot accedir des d'ambdós sentits d'aquesta. En l'estudi també es fa referència al fet que, en l'actualitat, es troba en fase de construcció l'autovia de la CV-35 al terme de Casinos, la qual cosa implicarà una desviació del trànsit de pas i de residents de la zona oest del nucli urbà; amb la consegüent disminució del trànsit en aquest tram de la travessia de Casinos.   
4. El proveïment d'aigua potable s'efectuarà mitjançant la connexió del sector de sòl urbà dotacional esportiu proposat a la xarxa de subministrament d'aigua potable municipal. No obstant això, entre la documentació remesa no consta l'informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, relatius a la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
5. Es preveu que el sector de sòl urbà dotacional esportiu previst es connectarà a la xarxa de sanejament municipal, la qual condueix les aigües residuals generades a l'EDAR municipal per a la depuració d'aquesta, prèviament a l'abocament final a la rambla d'Artaix, localitzada aigües avall de la zona d'actuació.   
6. Els residus sòlids urbans (RSU), segons consta en l'estudi d'impacte ambiental, seran dipositats en contenidors i recollits diàriament per una empresa especialitzada, que els transportarà a una planta de tractament; i hi ha també, al nou sector, recollida selectiva de residus. S'assenyala que, en l'actualitat, el municipi de Casinos destina els seus RSU a la planta de Guadassuar.   
7. Malgrat l'excessiva visió generalista que ha abordat l'estudi d'impacte ambiental, els apartats corresponents a la descripció i valoració d'impactes, la proposta de mesures preventives i correctores, i el programa de vigilància ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable el projecte avaluat, des del punt de vista ambiental amb l'aplicació, encara que molt generals, de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, i amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual número 2 de les normes subsidiàries de la comarca de Villar del Arzobispo, al terme municipal de Casinos, promogut per l'Ajuntament de l'esmentada localitat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
2. S'ha d'acreditar, prèviament al fet que la Comissió Territorial d'Urbanisme de València aprove definitivament el projecte, la presentació d'un informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
3. Prèviament a l'execució del projecte cal acreditar, davant de l'òrgan amb competència substantiva, el sanejament i depuració de les aigües residuals generades; i acreditar la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR a la qual es pretenga connectar els col·lectors d'aigües residuals.   
4. Ha de presentar-se un estudi acústic, i obtenir-se, prèviament a l'execució del projecte, el corresponent informe favorable sobre aquest, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i complir totes les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe.   
5. Ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents, relatius a l'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades a la rambla d'Artaix.   
6. Cal atenir-se al que disposa Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre l'extensió de xarxes elèctriques, per a la separació de les línies elèctriques, tant de les zones verdes com dels edificis o construccions que es realitzen al sector; i ha d'obtenir-se autorització de l'empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica per a la modificació i adequació dels traçats de les línies elèctriques de 20kV que travessen l'àmbit de l'actuació.  
7. S'ha de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'han de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'ha de definir una àrea on dipositar els contenidors destinats a aquest efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que es puguen produir durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
8. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
9. S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
10. S'ha d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, siga a la zona verda del nou dotacional siga per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. S'ha de definir, en tot cas, el lloc i les condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques.  
11. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals; de la legislació sectorial d'aplicació vigent; les mesures establides en aquest condicionat; les establides en l'estudi d'impacte ambiental; en el document de síntesi, i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció dels elements i infraestructures previstes; i s'han de valorar adequadament i proveir pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 70/1718-ORC  
Títol: Magatzem i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics  
Promotor: Reciclajes Blas Montoya, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Objecte: Autorització per a la valorització de residus d'aparells elèctrics i electrònics  
Localització: Camí Pla de Museros, parcel·les 36, 37 i 38. 12728 Almassora (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'empresa Reciclajes Blas Montoya, SL posseeix un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús a les parcel·les 36, 37 i 38 del polígon industrial Pla de Museros del terme municipal d'Almassora. En l'actualitat realitza les activitats pròpies d'un CARD de VFU més la gestió de recollida, transport i emmagatzemament temporal de bateries i envasos residuals del sector ceràmic a l'interior de dues naus industrials.  
L'empresa desitja ampliar les activitats que du a terme en el seu centre i projecta la instal·lació d'una planta de classificació i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) en la parcel·la 36 de l'emplaçament abans esmentat.   
La instal·lació proposada es tracta d'una nau industrial amb una superfície construïda de 630,55 m² on es realitza el desmuntatge dels RAEE i posterior emmagatzemament selectiu de les peces, i ocupa l'activitat de gestió una superfície aproximada de 609,35 m².  
Els residus d'aparells elèctrics i electrònics que s'han de tractar seran els compresos en les categories següents, d'acord amb l'annex 1 del RD 2082005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests:  
Categoria 2: Xicotets electrodomèstics.  
Categoria 3: Equips d'informàtica i telecomunicacions.  
Categoria 4: Aparells electrònics de consum.  
Categoria 5: Aparells d'enllumenat (exclosa la làmpada).  
Categoria 6: Ferramentes elèctriques i electròniques, excepte les ferramentes industrials fixes permanentment, de gran envergadura i instal·lades per professionals.  
Categoria 8: Aparells mèdics, excepte tots els productes implantats i infectats.  
Categoria 9: Instruments de vigilància i control.  
Categoria 10: Màquines expenedores.  
Els RAEE per als quals l'empresa ha sol·licitat autorització i els codis LER dels quals (segons informe de l'Àrea de Residus) són els següents:  
160211\*. Equips rebutjats que contenen clorofluorocarburs, HCFC, HFC  
160213\*. Equips rebutjats que contenen components perillosos [4], diferents dels especificats en els codis 16 02 09 i 16 02 12.  
160215\*. Components perillosos retirats d'equips rebutjats.  
200123\*. Equips rebutjats que contenen clorofluorocarburs.  
200135\*. Equips elèctrics i electrònics rebutjats, diferents dels especificats en els codis 20 01 21 i 20 01 23, que contenen components perillosos [9].  
200136. Equips elèctrics i electrònics rebutjats diferents dels especificats en els codis 20 01 21, 20 01 23 i 20 01 35.  
Les matèries primeres, tal com arriben a les instal·lacions, seran els diferents residus d'aparells elèctrics i electrònics, com ara material informàtic, televisors, monitors, etc., per al desmuntatge i classificació d'aquests per peces diferenciades i separades, sent el producte acabat les peces seleccionades, preparades per a la retirada d'aquestes per les empreses especialitzades.  
No es tractaran ni els frigorífics, ni els aparells d'aire condicionat amb olis, i es duran respecte a aquests únicament operacions d'emmagatzemament temporal.  
El projecte queda justificat en el marc de la Directiva 2002/96/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de gener de 2003, modificada en l'article 9 per la Directiva 2003/108/CE, de 8 de desembre de 2003, que té com a objectius reduir la quantitat d'aquests residus i la perillositat dels components, fomentar la reutilització dels aparells i la valorització dels residus i determinar una gestió adequada tractant de millorar l'eficàcia de la protecció ambiental.   
Antecedents  
En data 24 d'octubre de 2001, l'empresa Reciclajes Blas Montoya, SL va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable com a centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús i per a la gestió de bateries usades i envasos buits del sector ceràmic.  
Tramitació administrativa  
L'activitat té actualment concedida llicència municipal per al desenvolupament d'aquesta com a centre de descontaminació de vehicles fora d'ús. En data 15 de gener de 2007, l'Ajuntament d'Almassora emet un informe favorable per a l'ampliació projectada.  
En data 24 d'octubre de 2006 se sotmet a informació pública mitjançant un edicte exposat en el tauler d'anuncis en l'Ajuntament i es publica anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 132 de data 4 de novembre de 2006.  
En data 15 de gener de 2007 l'Ajuntament d'Almassora emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En data 29 de gener de 2007, l'Àrea de Residus emet un informe favorable per considerar que el projecte d'explotació d'activitat destinada a centre d'emmagatzemament i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics és adequat per a dur a terme les operacions de valorització d'aquests residus.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 27 de març de 2007, en remetre l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte i l'acord de l'Ajuntament d'Almassora en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a aquest.  
En considerar suficient la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en particular, al Reial decret 208/2005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests.  
D'altra banda, aquest tipus d'activitats queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.  
La Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, desenvolupada pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat parcialment pel Decret 32/2006, de 10 de març, inclou com a activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental les instal·lacions de valorització i eliminació de residus perillosos (epígraf 6.d.1 de l'annex I).   
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'activitat s'exercirà dins del polígon industrial. Es tracta d'un paisatge industrial que alberga distintes empreses i en procés d'urbanització. La cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana identifica la zona com de vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.   
En l'exercici de l'activitat, els sorolls principals que s'han de considerar seran els procedents del trasbals de la màquina elevadora, els produïts pels treballadors dins de les instal·lacions i pels treballs de descàrrega, apilament dels residus i posterior càrrega d'aquests en altres vehicles.  
L'aigua potable procedirà de la xarxa municipal de proveïment d'aigua. Respecte a les aigües residuals sanitàries procedents dels serveis, dutxes i lavabo personal, aquestes seran directament abocades al clavegueram públic.  
Les aigües pluvials seran recollides mitjançant canalons amb destinació a una arqueta per a retenir l'existència d'arenes o qualsevol altre residu inert arrossegat per les aigües de pluja, per a posteriorment ser abocades al clavegueram públic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Durant la fase de construcció de la instal·lació, les accions i elements del projecte que poden generar impactes són:  
- Obres de condicionament del sòl.  
- Residus d'obra que es generaran durant les obres.  
- Trànsit de vehicles relacionats amb el transport de maquinària i de materials necessaris per a les obres previstes.  
Les accions que poden generar impacte durant la fase de funcionament d'aquesta activitat són:  
- Recepció i descàrrega de residus per a l'emmagatzemament provisional d'aquests.  
- Classificació i emmagatzemament dels residus.  
- Manipulació, desmuntatge i selecció dels distints components elèctrics i electrònics.  
- Entrega dels residus per a la gestió d'aquests a través de l'eliminació, valorització i reutilització com a matèria primera.  
- Trànsit de vehicles en l'execució de les operacions.  
- Consums d'aigua, combustible i electricitat.  
Durant la fase d'abandó, les accions susceptibles de generar impacte són:  
- Operacions de desmantellament de les instal·lacions: derrocaments, reutilització de peces...  
- Reutilització de la maquinària que hi ha en aquell moment.  
- Remissió dels residus que hi ha per al dipòsit final d'aquests o reutilització.  
Els principals impactes ambientals que poden afectar el medi ambient són:  
- Emissió de diòxid de carboni procedent dels vehicles de transport de residus i de gestió de residus durant l'exercici de l'activitat.  
- Soroll generat per la maquinària i vehicles.  
- Emissions de pols durant les obres de construcció i a causa del trànsit de vehicles quan circulen.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
3.1 Contaminació del sòl:  
El sòl de la nau estarà sotmés a totes les activitats derivades del procés de descàrrega, càrrega i emmagatzemament de residus.  
D'acord amb el punt 1 de l'annex IV del RD 208/2005, en la part del local en la qual es troba el banc de treball, s'impermeabilitzarà la solera del local amb pintura impermeable per a evitar possibles filtracions al terreny.  
La nau té zones adequades dotades de superfícies impermeables per a evitar possibles episodis de contaminació per vessaments, i disposa de solera de formigó remolinat amb un grossària mínim de 20 cm, la qual està impermeabilitzada i amb pendent al centre en la zona de selecció. Així mateix en aquesta mateixa zona es disposa de reixeta de 20 cm d'ample impermeabilitzada per a la recollida de possibles abocaments juntament amb una arqueta 50 x 50 x 50 cm impermeabilitzada i registrable.  
La nau disposa d'una àmplia zona d'emmagatzemament per a residus on s'emmagatzemarà en diferents tipus de recipients com ara en contenidors flexibles, sobre una superfície de 609,35 m² en la qual es depositaran els diversos tipus de residus d'aparells elèctrics i electrònics segons la posterior destinació final.  
A més té un pati exterior descobert per a la maniobra de vehicles en tasques de càrrega i descàrrega. També disposa d'un pati interior descobert l'entrada del qual es troba protegida per dos extractors ambientals per a evitar qualsevol tipus d'emissió difusa. En aquestes zones no es realitzaran operacions de gestió de residus.   
3.2. Contaminació atmosfèrica:  
Durant la fase de construcció es produirà l'emissió de pols i gasos dels motors de combustió utilitzats en el transport. Així mateix, hi haurà un increment de soroll causat per les obres.  
Durant la fase de funcionament s'incrementarà el trànsit de vehicles que carreguen i descarreguen en la instal·lació. No obstant això, els vials pels quals circularan estan asfaltats. L'únic vehicle que romandrà dins de l'empresa de manera habitual serà la màquina elevadora.   
Com a mesura correctora proposada en l'estudi d'impacte ambiental, s'indica que els materials de construcció utilitzats en les obres de construcció i susceptibles d'ocasionar pols se situaran en llocs resguardats del vent.  
3.3 Residus generats:  
Es generaran residus que tindran un aprofitament per a la seua valoració, reciclatge, matèria primera, etc., els quals seran gestionats correctament segons l'ús que s'haja de realitzar d'aquests, i una part de residus considerats perillosos que seran lliurats a gestors autoritzats de residus.  
Així mateix, es generaran residus assimilables a urbans procedents de les oficines, que seran recollits pel Servei municipal de residus sòlids urbans.  
3.4 Programa de vigilància ambiental:  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objectes de control ambiental:  
- S'ha de comprovar que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació es realitzen a l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- S'ha de controlar que els residus generats durant la fase de construcció són retirats i gestionats de manera adequada.  
- S'ha de controlar el compliment de les mesures preventives i correctores proposades.  
- S'ha de controlar diàriament el funcionament dels procediments d'acceptació de residus i entrades - eixides de residus.  
- S'ha de controlar la destinació dels residus generats durant la neteja i el desmantellament d'instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'epígraf 6.d.1 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, per la qual cosa s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte activitat de centre d'emmagatzemament i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics, promogut per Reciclajes Blas Montoya, SL, implantada al camí Pla de Museros, parcel·les 36, 37 i 38 del polígon industrial al terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents.  
1. Els residus que s'han de gestionar a la instal·lació han de ser únicament aquells per als quals se sol·licita autorització.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos, ha de ser una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
3. Tant en els camions de transport de residus com en la nau industrial, s'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
4. No es pot emmagatzemar cap residu a l'exterior de la nau.  
5. S'ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, segons siga procedent. Les aigües residuals abocades, han de complir els paràmetres establits en la reglamentació vigent.  
6. S'han de controlar els nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa d'aquesta i posteriorment, amb la periodicitat i procediments establits en la reglamentació vigent.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 4 del SXN 7982/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 83/05-AIA  
Títol: Explotació zootècnica avícola  
Promotor: Pollos Selectos Batiste, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Càlig  
Objecte del projecte: Autorització de l'ampliació de granja de titots   
Localització: Polígon 16, parcel·les 171, 179 i 180, terme municipal de Càlig (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència per a l'ampliació de l'explotació de titots d'engreix. L'explotació està situada dins d'una parcel·la de 17.442 m².   
En l'actualitat hi ha una nau (1.512m²) i es pretén ampliar l'explotació amb la construcció de dues naus idèntiques. La superfície construïda de cada nau és de 1.377,80 m². La solera de les naus serà d'argila (tipus arlita) expandida compactada i anivellada com cal.  
La capacitat de les instal·lacions serà de 20.554 titots segons l'estudi d'impacte ambiental (en l'informe de la Conselleria d'Agricultura de gener de 2004 la capacitat arriba als 25.500 animals). Es té previst realitzar 2,5 cicles per any. El sistema de maneig serà tot dins, tot fora. Els animals es criaran sobre llit de borumballa de fusta que es retirarà després de cada cicle d'engreix. Aquest jaç es tractarà amb superfosfat de calç en el cas d'un excés d'humitat. S'ha estimat una producció de 75 g d'excrements per dia i au, 28% de m.s. i una riquesa en nitrogen del 3% de la matèria total. Amb aquests valors s'ha estimat que es produiran 323,723 t de dejeccions/any. Es disposa d'una superfície agrícola de 23,941 ha, majoritàriament es tracta de tarongers, garroferes, oliveres i ametlers. S'aplicarà el fem com a esmena. Per a l'emmagatzemament es té prevista la construcció d'un femer a la parcel·la 104 del mateix polígon propietat del promotor. La superfície d'emmagatzemament serà de 120 m² de formigó lluït amb ciment i disposarà d'una cubeta per a líquids.   
El proveïment d'aigua procedeix de la xarxa municipal. S'estima un consum d'aigua de 442,2 m³/any (aigua per a beure i aigua per a neteja). Les aigües brutes de neteja i lavabos s'emmagatzemaran en un dipòsit subterrani impermeable de 5 m³ de capacitat. Les dejeccions líquides i l'aigua per a beure abocada s'inclouen en el jaç i seran recollides en la cubeta del femer.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 20 de maig de 2005, amb la remissió per part de la DTTH de Castelló del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 106 amb data 2 de setembre de 2004, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i mitjançant la notificació als veïns immediats. Van presentar al·legacions a l'ampliació de la granja part de veïns de la localitat de Càlig: Patricia Black, Pilar Anglés Pruñonosa, Joaquín Forner Benedito, Derk Wroldrik i M. Teresa Sanz Borrás pel que fa a:  
- Incompliment de l'article 114 de les ordenances de les normes subsidiàries de planejament de la localitat pel que fa a la distància mínima de 750 m de l'explotació respecte al nucli urbà.  
- Incompliment de les mesures sanitàries previstes referents a la tanca perimetral de les instal·lacions, gual sanitari.  
- La no-tramitació del canvi d'activitat de la parcel·la 171, polígon 16 de granja avícola a explotació zootècnica.  
- De l'incompliment de l'esmentada distància de 750 m de les naus en projecte.  
Es va presentar també una al·legació de Enrique Marza Gascó en què es manifestava que no hi havia cap al·legació respecte d'això mentre quede reflectit per escrit que només s'explotarà l'activitat d'engreix de pollastres o d'un altre tipus d'explotació ramadera, que no siga l'explotació ramadera porcina en un futur.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 10 de juny de 2005 es demana una ampliació de la documentació presentada. Se li sol·licita entre altres coses un nou estudi d'impacte ambiental.   
Amb data 4 d'agost de 2006 se li fa un advertiment de caducitat pel fet de no haver presentat cap dels documents.  
El 28 de setembre de 2006 l'Ajuntament remet el nou estudi d'impacte ambiental d'acord amb els continguts mínims que marca la legislació.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es remet un annex amb la correcció pel que fa a la superfície necessària per a l'aprofitament dels fems com a adob orgànic.   
En data 28 de juny de 2000 s'emet la declaració d'impacte ambiental de l'explotació existent. Va ser una declaració positiva amb una sèrie de condicionants, entre els quals cal destacar:  
- «L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Cal disposar de gual sanitari.»  
Es disposa de l'autorització prèvia per a l'ampliació de l'explotació autoritzada pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la DTTH de Castelló amb data 26 de març de 2004, la qual està condicionada al compliment d'una sèrie de requisits entre els quals s'inclouen els imposats en l'informe de la Conselleria d'Agricultura referents a les infraestructures que l'explotació ha de disposar. Es condiciona al fet que:  
- La capacitat total d'animals de les instal·lacions després de l'ampliació no pot superar les 120 UGM.  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral  
- El femer estanc tinga capacitat suficient per a emmagatzemar les dejeccions abans de l'aprofitament d'aquestes.  
- Les construccions i equips que no siguen perjudicials per als animals i sobre els quals es puga realitzar una eficaç neteja i desinfecció.  
- Hi haja gual sanitari als punts d'entrada al recinte de l'explotació.  
- Hi haja Tela o malla antiocells en finestres i buits.  
En l'expedient municipal s'inclou:  
- Amb data 12 de setembre de 2004, informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal. «Sempre que es porten certificats d'afeccions:  
- Escriptura d'agrupació de parcel·les no censada  
- Llei de carreteres.  
- Distància mínima respecte a sòl urbà. Certificat de topògraf de mesurament amb làser.»  
- Amb data 16 de setembre de 2004, informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Amb data 8 setembre de 2004, informe favorable de la Direcció General de Salut Pública, Centre de Salut Pública de Benicarló de la Conselleria de Sanitat.  
- Amb data 15 de desembre de 2004, informe del tècnic municipal:  
- «Són d'aplicació les normes de sòl no urbanitzable segons l'article 101 i següents. En concret la referència a les granges agropecuàries està regulada per l'article 114.8. En aquest article s'indica com s'ha de mesurar la distància al nucli de població.  
- L'expedient administratiu presenta una deficiència insubsanable segons l'esmentat article, ja que no compleix amb la distància mínima al nucli de població.»  
- Amb data 2 de desembre de 2004, informe del promotor a petició del tècnic municipal per a l'esmena i aclariment de la situació de l'explotació respecte al nucli urbà.   
- Amb data 29 de desembre de 2004, Decret 138/04, en el qual es denega la sol·licitud de llicència municipal per a l'ampliació per no complir els requisits establits en l'article 144.4 de les normes subsidiàries.  
Amb data eixida 2 de febrer de 2007, se sol·licita una ampliació de la documentació presentada. Se sol·licita:  
- Informe del tècnic municipal, després de la modificació de les característiques de l'explotació per a adequar-se a l'article 114 de les ordenances municipals, pel que fa a la distància que s'ha de respectar respecte al nucli urbà.  
- Nova còpia de l'autorització prèvia de la COPUT.  
- Informe municipal sobre l'admissió a tràmit de la sol·licitud de llicència municipal per a la instal·lació.  
- Resposta a les al·legacions presentades.  
En data 2 d'abril de 2007 es remet la documentació complementària composta per:  
- Certificat de l'Ajuntament en què s'indica: «Que en el Llibre de Resolució d'aquesta Alcaldia hi ha una de data de 7 d'abril de 2005, que copiat literalment diu:   
Decret. Presentada per la sol·licitud per Víctor Javier Batiste Zaragoza, i la resta de documentació adjunta, en la qual s'insta la llicència municipal per a la construcció de dues naus per a l'explotació zootècnica de producció avícola i projecte d'ampliació d'activitat d'una explotació zootècnica de producció avícola, esmenant amb això els defectes determinats al seu dia per aquest ajuntament.  
De conformitat amb el que determina la legislació vigent he resolt que els serveis tècnics municipals emeten informe sobre l'esmentada sol·licitud amb la documentació que s'adjunta, a fi de continuar amb l'expedient iniciat.  
Pel que fa a les al·legacions presentades en el seu moment pels veïns, aquestes no van ser contestades ja que mitjançant la Resolució de l'Alcaldia de data 29.12.2004 es va denegar la sol·licitud per raó de l'informe emés per l'arquitecte municipal, que coincidia amb els motius expressats pels al·legants respecte de la distància al nucli urbà.»  
En data 23 d'abril de 2007 es remet informe de l'arquitecte municipal en què s'indica: «L'actuació proposada, ampliació explotació avícola, és compatible amb el planejament municipal vigent. El sòl on se situa està classificat com a sòl no urbanitzable, sent la seua qualificació de sòl no urbanitzable comú. A la vista dels documents que formen part de l'expedient, al meu entendre no hi ha inconvenient, d'acord amb el planejament vigent, a concedir l'ampliació de l'activitat i la llicència d'obres sol·licitada.»  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú X-1, segons les normes subsidiàries aprovades definitivament el 31 d'octubre de 1989 per la CTU de Castelló.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Càlig no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi del medi natural on estarà situada l'explotació i dels elements ambientals que poden veure's impactats. S'inclou una descripció i l'anàlisi de factors com ara: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona.  
L'explotació es troba situada en una zona d'escàs pendent on predominen els aterrassaments dedicats al cultiu d'ametlers i oliveres principalment. S'intercalen zones de bosc baix d'alzina i coscoll.  
S'han identificat les accions impactants distingint entre les fases de construcció i explotació. Així mateix s'han identificat els impactes que es puguen produir quantificant-les i valorant-les mitjançant una matriu d'impactes.  
Els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió del fem i les aigües sanitàries. L'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
S'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental mesures protectores:  
- Per a evitar problemes d'olors es mantindrà una ventilació estàtica i s'aplicarà un tractament amb superfosfat de calç al jaç amb l'objectiu de reduir la humitat i per tant les descomposicions. Els animals morts produïts en l'explotació es retiraran diàriament i seran emmagatzemats en contenidors hermètics.   
- Per a minimitzar l'impacte visual s'instal·larà una barrera vegetal que rodege part de l'explotació amb una tanca de xiprers (Cupresus sempervirens).  
- Per a evitar els problemes derivats de l'alteració del drenatge del terreny produït pel tancament perimetral, es practicarà en el mur obertures en els punts on es produeix actualment l'evacuació dels escorriments.  
- Com a mesures sanitàries, es té previst instal·lar tanca perimetral, teles mosquiteres i antiocells a les finestres, contenidors homologats per a contenir temporalment els cadàvers que es produïsquen en l'explotació.   
En el programa de vigilància s'inclou el compromís del promotor de presentar un informe anual referit a l'evolució de l'explotació en relació a les mesures protectores o correctores aplicades, com també les incidències ambientals succeïdes i els controls efectuats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la construcció per a l'ampliació de l'explotació avícola, situada al polígon 16, parcel·les 171, 179 i 180, al terme municipal de Càlig (Castelló) promoguda per Pollos Selectos Batiste, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Ha de comprovar-se el compliment dels condicionants imposats en la declaració d'impacte ambiental i els assenyalats en l'estudi d'impacte ambiental de l'explotació, abans de l'ampliació que s'ha avaluat.  
2. Ha de disposar-se de l'informe definitiu favorable de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
3. Segons el visor temàtic cartogràfic de CTH la zona està classificada amb una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana per tant han d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics i de les aigües residuals. S'ha de garantir la impermeabilitat de les infraestructures: solera de les naus, femer i dipòsit d'emmagatzemament d'aigües residuals.  
4. Si l'aprofitament del fem és mitjançant l'aplicació en el terreny, s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
5. En el cas que es recórrega a un gestor per a la retirada del fem, haurà de ser un gestor autoritzat per a l'esmentada activitat i haurà de disposar-se d'un contracte actualitzat.   
6. Per a reduir l'impacte visual de la construcció els acabaments exteriors han d'harmonitzar amb l'entorn en el qual se situa. La pantalla vegetal projectada ha d'estar composta per espècies autòctones en comptes d'espècies el port de les quals facen que la presència de l'explotació s'accentue en comptes d'integrar-se en el paisatge.   
7. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 64-88 EGI  
Promotor: Ajuntament de Vilafamés  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objecte del projecte: Pla especial del Paratge Natural Municipal Sant Miquel  
Localització: Terme municipal de Vilafamés (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és conservar i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents, alhora que es respon a la necessitat de mantenir les àrees d'esplai de la població pel que fa al coneixement i gaudi de la natura. Aquest objectiu es concreta en els objectius secundaris següents: conservació del patrimoni natural del paratge, fomentar l'ús científic, didàctic i recreatiu del paratge, afavorir l'activitat turística ordenada mitjançant la regulació d'usos i activitats a fi que es desenvolupen sense oblidar el caràcter protegit del lloc, corregir i minimitzar els possibles impactes produïts per la presència humana, mantenir la permeabilitat territorial compatibilitzant-la amb les singularitats del paratge i conservació dels elements de patrimoni cultural que hi ha. El pla inclou les normes generals de regulació d'usos i activitats, les normes particulars i les normes per a la gestió del paratge natural. En les determinacions relatives a la gestió destaca la creació d'un consell de participació.  
Els terrenys que formen el paratge pertanyen a les partides de l'Ermita de Sant Miquel, el Cormet de Pelabous i Burgón. L'àmbit del paratge coincideix majoritàriament amb l'àmbit de la forest consorciada CS-3071, la forest Ermita de Sant Miquel, pertanyent a l'església parroquial de Vilafamés. Se cenyirà a les parcel·les següents: polígon 14, parcel·les 192, 193, 194, 195, 198, 9005 (part), 9006 (part), 9024 i 9025. La superfície total que comprendrà el paratge serà de 43,5 ha.  
Segons l'orientació dels punts cardinals els límits del paratge són:  
- Al nord: el límit del paratge se situa paral·lel al llit del barranc Rovira a la seua capçalera, a una distància aproximada de 100 m en direcció sud. Així, el traçat del límit nord del paratge partint de l'extrem oest, aproximadament en la coordenada 017.040-0.701.898 (que limita amb el terme municipal de Sant Joan de Moró) discorre en direcció nord-est i ascendeix fins a la cota 300, a partir de la qual discorre per la divisòria d'aigües fins a assolir la cota 390. Després, el límit del paratge descendeix en direcció sud-est fins a arribar al camí que delimita els termes de Vilafamés i Sant Joan de Moró.  
- Al sud-sud-est: la vora del terme municipal de Sant Joan de Moró.  
- A l'est: el límit del terme municipal de Sant Joan de Moró.  
- A l'oest: el límit amb el terme municipal de Sant Joan de Moró.  
L'actual PGOU, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 16 de maig de 2003, els terrenys objecte de l'actuació estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica (SNUPP). El pla especial mantindrà aquesta classificació en la totalitat del paratge natural municipal. S'ha determinat que la totalitat de l'àmbit forma una única unitat denominada àrea forestal.   
Tramitació administrativa  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5399, de 30 de novembre de 2006, durant un termini de 30 dies. I es van presentar al·legacions al projecte.  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a aquesta Secretaria Autonòmica el dia 20 de març de 2007, des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.   
S'hi adjuntava igualment:  
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 13 de novembre de 2006, a la proposta de l'Ajuntament de Vilafamés de declaració del Paratge Natural Municipal de Sant Miquel, al terme municipal de Vilafamés, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
- Resolució de les al·legacions presentades durant la informació pública del Pla especial del paratge natural municipal Sant Miquel.  
- Certificat de l'acord plenari de data de 27 d'octubre de 2005; sol·licitud a la CTH de la declaració d'un paratge natural municipal a la forest Mollet.  
- Certificat d'acord plenari de data 26 d'octubre de 2006; aprovació del projecte del Pla especial del paratge natural municipal Sant Miquel.  
- Amb data 27 de juliol de 2006, informe de classificació urbanística dels terrenys afectats.  
- Certificat de propietat dels terrenys afectats, com també el consentiment del propietari d'aquests.   
Resolució a les al·legacions presentades al projecte  
Al·legació 1: Xavier Allepuz Marzà:   
- 1r i 2n. Necessitat de realitzar consulta a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en aplicació de l'Ordre de 3 de gener de 2005.   
Consultats diversos tècnics competents i atés que l'actuació no preveu la realització d'actuacions concretes i no produeixen afecció sobre el patrimoni no es va considerar necessari realitzar consulta formal tal com exigeix l'ordre de continguts mínims. No obstant això, s'ha incorporat la informació aportada en les al·legacions al pla especial.  
- 3r. El contingut del projecte del pla especial no compleix els requisits del Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Es va considerar que els continguts de l'epígraf de vegetació eren suficients per a complir els requisits exigits.   
Al·legació 2: Grup municipal PSPV-PSOE  
- 1r i 2n. Necessitat de millorar i ampliar la informació continguda en els plànols del pla especial.  
Es va considerar adequat incorporar tant les vies de comunicació com un pla cadastral del paratge.  
- 3r. El contingut del projecte del pla especial no compleix els requisits del Decret 161/2004.  
Es va considerar que els continguts de l'epígraf de vegetació eren suficients per a complir els requisits exigits.  
Al·legació 3: Watts Blake Bearbe España, SA  
- 1r. El contingut del pla especial requereix la conformitat dels titulars dels terrenys privats integrats en aquest.  
Els terrenys inclosos en el paratge natural municipal són propietat de la parròquia, conforme amb el projecte.  
- 2n. La normativa del pla implica que hi ha una limitació singular dels drets de la companyia titular de concessió minera en l'àmbit del paratge, amb la qual cosa tenen dret a indemnització.  
Per l'article 20.2 de la Llei 11/94 es va determinar que no compleix amb la totalitat dels requisits legals, per la qual cosa no hi té dret.  
- 3r. Vulnerabilitat de la finalitat prevista per al pla especial.   
Es va considerar adequada la limitació de l'activitat extractiva per les seues afeccions ambientals de caràcter irreversible, contràries a l'objectiu de la declaració d'espais naturals protegits (article 2 de la Llei 11/1994). A més, s'apunta a la disponibilitat per part de l'empresa d'altres alternatives d'explotació.  
- 4t. Improcedència de fixar una prohibició genèrica d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge municipal.   
Es va argumentar la superfície reduïda que ocupa el paratge i els valors naturals que s'han identificat a la zona.  
Amb data 15 de març de 2007, la proposta d'acord del ple, vistos els antecedents exposats i de conformitat amb el que disposen els articles 6 i 7 del Decret 161/2004, va proposar:  
- Desestimar les al·legacions presentades per Xavier Allepuz Marzà (1r, 2n i 3r), Watts Blake Bearbe España, SA (1r, 2n, 3r i 4t), Grup municipal PSPV-PSOE (3r).  
- Estimar les al·legacions presentades en relació al contingut i considerar adequat incorporar als plànols del pla especial les vies de comunicació i un pla cadastral.  
- Definir amb precisió el límit nord del paratge natural Sant Miquel:  
Consideracions ambientals  
El paratge es troba al sud del terme municipal de Vilafamés, i la part oriental meridional limita amb el terme municipal de Sant Joan de Moró. L'àmbit del paratge s'emmarca dins de les vessants d'orientació nord-oest de la serra de Borriol o serra de Moró. Aquesta serra es disposa amb orientació nord-est - sud-est, paral·lela a la serra del Desert de les Palmes, cap a l'interior, a una distància de 10-15 km de la línia de costa.  
La delimitació del paratge coincideix pràcticament amb la forest consorciada denominada Ermita de Sant Miquel (CS 3071) la gestió de la qual actualment competeix a la CTH. La superfície restant és de propietat privada. Es tracta d'una zona muntanyosa amb pendents acusades, superiors al 30%.  
En l'entorn del paratge es localitzen dues pedreres d'argiles de grans dimensions. Les zones d'extracció es troben a la zona nord i afronten amb el límit d'aquest i a la zona sud-oest a uns 100-200 m. Dins dels límits del paratge no hi ha cap zona degradada com a conseqüència de l'activitat minera.  
En la documentació s'indica que l'àmbit del paratge està considerat dins del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, com a zona amb recurs eòlic aprofitable, emmarcat dins dels límits de la zona 5. La qualificació és de zona apta amb compliment de les prescripcions que establisca l'estudi d'impacte ambiental.   
Geològicament dominen els materials triàsics. Sota aquests afloraments es dipositen sediments del paleozoic que confereix gran singularitat geològica al paratge. Tectònicament l'àrea es troba fragmentada per una falla que pren la direcció nord-est - sud-est.   
Respecte a la flora. La major part de l'espai està dominat per una massa densa de pi blanc i en menor grau de pi roig. Al sotabosc s'observa una bona regeneració de coscoll i carrasca. També s'identifiquen espècies com ara llentiscle, arboç, margalló, matapoll, aldern de fulla estreta, aladern i ullastre. En les zones humides hi ha presència de murta, heura i baladre.  
El projecte fa al·lusió a l'existència d'estudis referents a la zona d'actuació i en els quals s'han identificat:  
Endemismes com: Minurtia valentina, Biscutella carolipauana i Centaurea saguntina. Endemismes iberollevantins com: Cytissus villosus, Helianthemum orianifolium ssp molle, Linària repens ssp blanca, Antirrhinum barrelierei ssp ligiosum, Teucrium angustissimum i Thymus vulgaris ssp aestivus.  
Espècies rares a la Comunitat com: Anagallis tinella i Cheilanthes tinaei.  
Segons la cartografia, el paratge Sant Miquel presenta una franja en la zona est, en què està representat l'hàbitat d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, amb codi 5330, matolls termomediterranis i preestèpics. Aquest hàbitat conté matolls, sota coberta de pineda, dominats per coscoll i l'espècie acompanyant principal és el llentiscle.   
Respecte a la fauna. S'ha presentat una relació de la diversitat existent, distingint entre els diferents biòtops que hi ha a la zona: matoll, boscos i cultius. Atesa la pressió antròpica de l'entorn, la zona ofereix les condicions adequades com a refugi per a la fauna. S'ha considerat rellevant, entre altres, la presència de pit-roig, picot garser gros i possiblement de pica-soques blau. També destaca la comunitat de rapaces forestals amb presència de l'aligot comú, gamarús, xot, mussol banyut. En la categoria de fauna vulnerable, que figura en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, es ressenya la presència d'àguila de panxa blanca.   
Pel que fa al paisatge. Els valors paisatgístics estan donats per la presència d'una massa boscosa termomediterrània ben conformada que es recolza sobre un terreny format per materials geològics singulars. La proximitat als nuclis urbans de Sant Joan de Moró i Vilafamés i a la carretera CV-160 fan que el grau de fragilitat del paisatge es considere com elevat.  
Respecte a la relació d'elements del patrimoni cultural no s'han identificat jaciments arqueològics, béns d'interés cultural ni béns etnològics. No obstant això, estan l'Ermita de Sant Miquel i la romeria que té lloc el quart diumenge de Quaresma inclosos com a béns de rellevància local en el Catàleg d'espais i béns protegits inclosos en el PGOU del municipi.  
Infraestructures i camins ramaders. El paratge està recorregut d'est a oest pel camí de Sant Miquel, pel qual s'accedeix a l'ermita. A més hi ha un altre camí a les faldes de la forest Mollet, que discorre a major cota prop de l'extrem oriental del paratge i que està connectat amb el camí de Sant Miquel. Pel que fa a camins ramaders, amb ajuda del visor cartogràfic s'han identificat, a l'oest del paratge, trams de l'assegador de Talallona al coll de l'Ullastre, l'assegador de Llansola i l'assegador del Pinet. Dins de l'àmbit del paratge no hi ha cap línia elèctrica, xarxa de proveïment d'aigua ni xarxa de sanejament.  
Respecte als aprofitaments en l'àmbit del paratge. S'indica que l'última tala de pins es va realitzar el 1986. Respecte a l'aprofitament cinegètic, l'espai està declarat zona de seguretat per Resolució de 14 de maig de 1998, de la Direcció General per al Desenvolupament Sostenible. Per tant l'àmbit del paratge està considerat per la legislació sectorial com a espai no cinegètic. Finalment, s'indica que tradicionalment la població ha recol·lectat plantes aromàtiques, fongs i caragols encara que per la seua quantia no es pot considerar un aprofitament. En l'ús recreatiu s'indica el senderisme, sense que hi haja sendes homologades en l'àmbit del paratge, i s'empren camins sense senyalitzar.  
Riscos ambientals. Risc d'incendi en tractar-se d'una zona forestal. Classificat en el PEGOF amb un risc potencial d'incendi moderat. L'erosió potencial de la zona és molt elevada (100 t/ha/any) cosa que posa de manifest el paper protector de la coberta vegetal com a element primordial per a la conservació del sòl. La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana. En aquesta categoria es limiten totes aquelles activitats que produïsquen aigües residuals amb elevada càrrega contaminant. S'estableix que qualsevol activitat i ús ha de tenir resolt el tractament controlat dels residus d'aquesta. Per la qual cosa, la construcció d'una fossa sèptica per a la gestió de les aigües sanitàries no es considera un sistema de tractament amb les garanties suficients.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 47017361, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del Paratge Municipal de Sant Miquel, al terme municipal de Vilafamés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establides a continuació:  
1. El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb el PE.  
2. D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental, les modificacions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i, per tant, està sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i així ha de reflectir-se en la normativa del pla; annex I, 8 Projectes d'infraestructures, Decret 32/2006, pel qual es modifica el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
3. A més del que estableix el pla especial s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquell moment, tant estatal com autonòmica.  
4. S'ha de respectar el que estableix el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant Acord de 26 de juliol de 2001, com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se a les zones considerades aptes per aquest en l'àmbit del paratge natural municipal, sense perjudici de la mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'han de realitzar del Pla especial de la zona eòlica número 5.  
5. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació sobretot amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme a l'àmbit del paratge.   
6. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders ha de complir amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
7. Respecte al que s'indica en l'article 12.2 del pla especial, s'ha de modificar de manera que en compte de fosses sèptiques s'ha d'instal·lar un sistema de depuració que almenys garantisca l'oxidació total.  
8. Respecte a les activitats agràries, l'article 30.1 s'ha de corregir en el sentit següent: es considera compatible en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment i hagen obtingut les autoritzacions corresponents i l'avaluació d'impacte ambiental, si escau.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 156/2279-XWZ  
Títol: Pla parcial sector Bahía del Molar  
Promotor: Ajuntament de San Fulgencio (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: A l'est del terme municipal a la zona, al tram mitjà-final del con al·luvial del barranc de l'Escuera, a la vora de l'assarb del Convenio  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Aquest pla parcial té com a objecte el desenvolupament d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial en terrenys classificats pel PGOU de San Fulgencio com a sòl no urbanitzable comú, que en l'actualitat estan ocupats per cultius abandonats.  
L'esmentat projecte pretén el desenvolupament d'una zona i la posada en valor d'aquesta des del punt de vista turístic, a fi de potenciar la qualitat i l'oferta hotelera del municipi. En conseqüència, el projecte permetrà la creació d'una urbanització destinada a primera residència i vacacional.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector, que es localitza a l'est del terme municipal, a la vora de l'assarb del Convenio, ocupa un total de 192.954 m² a la part del mig-final del barranc de l'Escuera.  
El sòl afectat per aquest expedient es classifica com a sòl urbanitzable d'ús característic residencial, amb una edificabilitat bruta màxima (IEB) de 0,3469 m²sostre/m²sòl, i una densitat màxima de 37 habitatges/ha, per la qual cosa equival a un màxim de 688 habitatges i a un total de 1.720 habitants, si es considera 2,5 h./habitatges.  
La tipologia per al residencial serà turística en baixa densitat, en tipologia de residencial unitari i múltiple en bloc exempt, múltiple en bloc adossat i terciari en bloc exempt.  
Així mateix, es proposa la canalització del barranc de l'Escuera, necessari per a poder desenvolupar el sector.  
3. Alternatives  
No s'han proposat alternatives a la ubicació del sector, ni s'ha estudiat l'alternativa 0, ja que, segons afirmen els autors de l'estudi d'impacte ambiental, el sector ha adquirit una clara vocació urbana, que unida a la topografia d'aquest, com també als desenvolupaments consolidats en els seus voltants, suggereix amb naturalitat propostes per al planejament parcial.  
Respecte a la morfologia del sector, l'estudi d'impacte ambiental presenta una única alternativa tècnica, no obstant això els autors de l'estudi d'impacte ambiental afirmen que des de l'inici de la redacció del document fins a la finalització d'aquest s'han plantejat diverses solucions alternatives, relacionades amb la ubicació dels equipaments i zones verdes dels elements, com també a la disposició, forma i orientació de les illes, les quals s'ha sotmés a la consideració de l'equip redactor des d'un punt de vista multidisciplinari. Aquestes alternatives no s'han recollit en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 27 de juliol de 2005, l'Ajuntament de San Fulgencio va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia del pla parcial de millora, estudi d'inundabilidad, estudi d'impacte ambiental i estudi paisatgístic i va sol·licitar l'informe corresponent.  
En data 14 de setembre de 2005, l'ajuntament de San Fulgencio remet certificat referent al procés d'informació pública i al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental i paisatgístic, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats al tauler d'anuncis d'aquest ajuntament i en el DOGV núm. 5060, de 29 de juliol de 2005.  
Durant el període d'exposició pública no s'ha presentat cap al·legació, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de San Fulgencio.  
3. Resum de les al·legacions   
No hi ha al·legacions de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària  
En data 13 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet documentació en què s'inclou l'estudi d'impacte ambiental i paisatgístic.  
En data 1 de març de 2007, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació composta per: pla parcial de millora, estudi d'impacte ambiental i estudi de paisatge.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha sol·licitat informe als organismes següents:  
- Servei Territorial de Medi Ambient.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Servei d'Ordenació Territorial.  
- Servei de Suport Tècnic.  
Dels quals se n'han rebut els següents:  
1. Servei Territorial de Medi Ambient, de 7 d'agost de 2006, en el qual s'adjunta l'informe de la Secció Forestal, d'1 d'agost de 2006, i de l'enginyer forestal de la demarcació sud, de 28 de juliol de 2006, en els quals s'estableixen condicionants i indicacions respecte a l'actuació d'estudi, de les quals s'extrau el següent:  
- El camí ramader ha de tenir condició de xarxa primària.  
- La titularitat dels terrenys per on discorre continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
- D'acord a l'article 2 de la Llei 3/1995, de camins ramaders, es considera que la superfície de l'assagador en el recorregut definitiu d'aquest, no computarà com a superfície del sector ni com a sòl dotacional.  
2. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de 9 d'agost de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
- Que la zona proposada està inclosa dins del perímetre de protecció perimetral de 500 metres de la zona humida denominada Desembocadura i front litoral del Segura, d'acord amb l'article 15 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana i aprovat per Acord de 10 setembre de 2002, del Govern Valencià, que té una extensió total de 836,36 ha. Aquesta zona presenta importants valors biòtics, com també paisatgístics, culturals i etnològics.  
- Que atés que la ubicació proposada afecta la zona perimetral d'un espai natural amb règim de protecció específic, s'ha de justificar la disponibilitat i la procedència de l'aigua potable per a consum humà, ja que la construcció de pous in situ afectaria el nivell freàtic de la zona humida i, per tant, els valors continguts en aquesta.  
- Que es justifique la destinació de les aigües residuals produïdes per aquesta futura zona urbana, ja que necessitaran de tractament de depuració en una instal·lació adequada, atesos els límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció de les denominades zones sensibles, d'acord amb l'annex II del Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desenvolupament del Reial decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, modificat pel Reial decret 2116/1998.  
- Que malgrat que l'inventari del sòl forestal, aprovat pel Pla general d'ordenació forestal (PGOF), Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, assenyala que les parcel·les proposades tenen el caràcter de no forestals, es detecta un abandó evident dels camps de cultiu i la presència de vegetació halòfita que cobreix la pràctica totalitat de la zona proposada.  
- Que la presència d'aquesta vegetació halòfita, composta per diverses espècies tolerants a l'elevada concentració de sals al sòl, entre les quals destaquen Halocnemum strobilaceum, Atriplex halimus, Limonium sp., Rhamnus lycioides, Scirpus sp., Juncus sp. i Arundo donax, denota que la zona pateix inundacions i entollades periòdiques, possiblement causades per l'escàs pendent del terreny i per l'existència aigües avall d'una sèrie d'assarbs i séquies, com també una carretera, que es troben lleugerament sobreelevades, la qual cosa impedeix el normal trànsit de l'aigua d'escorriment cap al riu Segura. La periodicitat de les inundacions resulta baixa, a causa del règim de precipitacions de la zona, que és dels més secs de la Comunitat. Són d'aquests tipus d'hàbitats considerats d'interés comunitari per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE, corresponent al denominat 1410. Pastius salins mediterranis Juncetalia maritimi i al denominat 1420. Matolls halòfits mediterranis Sarcocornetea fruticosi.  
- Que a la vista de la cartografia presentada, la zona proposada es correspon amb el con de dejecció denominat barranc de l'Escuera que, si bé té una conca xicoteta, també és cert que aquesta àrea es troba completament deforestada, amb sòls pocs permeables i importants pendents. Aquestes circumstàncies unides a la presència de plantes halòfites permeten acreditar la susceptibilitat de la zona a patir processos d'inundacions i entollades periòdiques i que aquests podrien ser greus en cas d'una precipitació torrencial, qüestió gens menyspreable per a aquesta zona del sud d'Alacant.  
- Que la ratificació definitiva d'aquestes sospites es confirma a la vista de la cartografia vinculada amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA)... Per a aquesta zona s'indica que el risc és de 2, en una escala de 6, on 1 és el màxim risc. Això es correspon amb una freqüència d'inundació mitjana (100 anys) i calat alt (més de 0,8 m)  
Per tot això es proposa:  
1. Que es considere seriosament la no realització del projecte d'urbanització proposat, a la vista de l'existència d'un con de dejecció en la zona d'evacuació d'una rambla de règim torrencial i amb un patent risc d'inundació i entollada recurrent, que afectaria la totalitat de la zona proposada i els béns i persones que s'hi trobaren.  
2. Que, si finalment es decideix continuar amb el projecte i per tal minimitzar l'afecció a la zona humida, es considere la necessitat de justificar el proveïment d'aigua potable, i evitar la presa directa a través de pous, com també el tractament de les aigües residuals en una instal·lació depuradora adequada, que permeta obtenir unes característiques d'abocament tals que permeten complir amb les condicions exigides per la legislació sectorial per a zones sensibles.  
3. Servei d'Ordenació Territorial, de 26 de setembre de 2006, en el quals s'informa el següent:  
- La zona d'estudi es troba afectada per risc d'inundació 2 del PATRICOVA, corresponent a la inundació massiva del riu Segura.  
- El sector es troba situat en el con al·luvial de la rambla de l'Escuera (superfície 3,2 km²) i en conseqüència també es troba afectat pels cabals d'avinguda de la rambla.  
- San Fulgencio no es troba en la llista de municipis d'elevat risc d'inundació que figuren en la disposició addicional primera de la normativa del pla.  
- El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte als municipis amb elevat risc d'inundació. Limitació que podrà ser exceptuada, justificadament en aquest tipus de municipis. (Article 22 de la normativa).  
Conclusions:  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial Bahía del Molar, s'estima que no procedeix l'aprovació d'aquest, pel fet de no considerar suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
4. Servei de suport tècnic, de 19 de desembre de 2006. Informe referent a l'estudi de paisatge del Pla parcial de millora del sector Bahía del Molar del terme municipal de San Fulgencio (Alacant), del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
- Que el Pla parcial de millora del sector Bahía del Molar del terme municipal de San Fulgencio (Alacant) va ser sotmés a informació pública en data 7 de desembre de 2005, amb anterioritat, per tant, a l'entrada en vigor de la Llei 16/2005, del 30 de desembre, de la Generalitat, urbanística valenciana.  
- ... els instruments de planejament de desenvolupament que prevegen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures el tràmit d'informació pública dels quals han conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, com és el cas que ens ocupa, no els serà d'aplicació l'article 42 i, per tant, no han de presentar l'estudi sobre la incidència de l'actuació en el paisatge.  
- ... els instruments de planejament urbanístic de desenvolupament previst en els apartats b, c, d i f de l'article 38 de la LUV, el tràmit d'informació pública dels quals ha conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no tenen obligació de contenir l'estudi d'integració paisatgística.  
- Amb independència del que s'ha establit anteriorment, en compliment del que estableix l'article 11.3 de la LOTPP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que l'exposició pública d'aquests s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs després de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006.  
En conclusió, cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla parcial de millora del sector Bahía del Molar del terme municipal de San Fulgencio (Alacant), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha explicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per tot això, s'emet aquest informe, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal adjunte instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això.  
Afeccions legals  
1. El sector està inclòs dins del perímetre de protecció perimetral de 500 metres de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, zona que presenta importants valors biòtics, com també paisatgístics, culturals i etnològics.  
El desenvolupament del sector, en cas de no considerar les mesures indicades en relació amb l'aprovisionament d'aigua i depuració d'abocaments recollides en l'informe realitzat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, portaria a una degradació considerable d'aquesta zona, ja que es veurien reduïdes les aportacions d'aigua que alimenten l'esmentada zona humida, com també la qualitat de les aigües de l'esmentada zona catalogada com a sensible a acusa d'abocaments incontrolats d'aigües residuals o altres abocaments.  
2. Rambles i llits. El sector es localitza, en la totalitat d'aquest, en el con de dejecció del barranc de l'Escuera, i afecta per tant el domini públic hidràulic, definit per l'article 2 del Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001 modificada per Llei 11/2005), en tractar-se d'un llit amb corrent d'aigua discontínua.   
El desenvolupament del sector d'estudi comportarà la completa transformació de l'esmentat barranc, la qual cosa implicarà una modificació del sistema d'escorriments i de drenatge de la zona, i resultarà el risc d'inundació incrementat i, conseqüentment, el perill tant per als habitatges com per als habitants futurs del sector.  
Així mateix, aquesta localització del sector no compleix amb els criteris establits en Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, respecte a:  
- La prevenció de riscs naturals o induïts (article14.5), pel qual tots els llits públics i privats han de mantenir-se expedits.  
- Les normes generals d'integració paisatgística en la planificació territorial i urbanística (article 33.c), referit a la incorporació dels elements topogràfics significatius, com ara vessants i ressalts del relleu, llits naturals, murs, bancals, camins tradicionals i altres d'anàlegs, i proposar les accions d'integració necessàries per a no deteriorar la qualitat paisatgística.  
D'altra banda, i revisats els antecedents que consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'observa que segons informe emés del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, de data 4 de febrer de 1993, inclòs en l'expedient relatiu a la DIA sobre el PGOU, es recomana que al sòl apte per a urbanitzar d'ús residencial que engloba el barranc de l'Escuera, situat al NE del terme municipal, es classifique com a espai lliure d'ús públic l'àrea d'afecció de l'esmentat barranc.   
Conseqüentment, el desenvolupament del sector d'estudi hauria d'assumir aquesta mateixa qualificació per tractar-se d'una mateixa unitat ambiental i, per tant, de quedar lliure d'edificació.  
3. Jaciments arqueològics. En les proximitats de l'àrea d'actuació es localitzen dos jaciments arqueològics:  
- L'Escuera: poblat ibèric  
- El bancal del Cigarro: poblat ibèric   
Els quals podrien veure's afectats en la fase de desenvolupament del sector, no obstant això no s'ha presentat l'informe vinculant regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, per la qual cosa no es pot avaluar correctament aquesta afecció.  
4. Camins ramaders. Pel sud del sector discorre el camí ramader assegador del Camino del Convenio amb una amplària llega del 4 a 5 metres, el qual es troba afectat per un vial asfaltat, situació que manté el pla parcial proposat.  
Segons informe emés per l'enginyer forestal de la demarcació sud, no s'aprecia afecció a la continuïtat o integritat superficial a l'esmentat camí ramader, per la qual cosa es considera viable el desenvolupament del sector, sempre que es tinguen en compte les condicions que s'estableixen en l'esmentat informe.  
Consideracions ambientals  
1. Els materials que presenta la zona que comprén l'àmbit d'actuació són els propis d'un con de dejecció. El con de dejecció és l'àrea on es diposita la major part del material generat per erosió en la conca receptora i en el tram mitjà, tal com s'explica en l'estudi d'impacte ambiental.  
2. La vora sud de la parcel·la està constituïda per farciment sedimentari quaternari (holocé), predominantment llims, argiles i arenes permeables. Són dipòsits continentals procedents del sistema de ventalls al·luvials associats als fronts muntanyosos que encaixen el riu Segura.  
La major part de la parcel·la està constituïda per materials de l'holocé, en aquest cas compostos per cudols, graves i llims procedents dels arrossegaments del barranc de l'Escuera.  
Els sòls presents són típicament salins: fluvisols calcaris en la fase salina. L'origen d'aquesta salinitat edàfica s'explica, segons l'estudi d'impacte ambiental, per les peculiars condicions geomorfològiques i climàtiques del Baix Segura:  
- Endorreisme de la zona amb dificultat d'evacuació de les aigües superficials i processos de sedimentació associats.  
- Cicles naturals d'inundació i dessecació.  
- Intensa evapotranspiració i ascens per capil·laritat de les sals al sòl.  
El barranc de l'Escuera recull i arrossega els materials de la xicoteta planura de l'Escuera (serra del Molar) i els deposita al con de dejecció d'aquesta que constitueix la quasi totalitat de la parcel·la. El con de dejecció dóna pas a la plana al·luvial del riu Segura on es formen ventalls i terrasses fluvials.  
Per tant, el desenvolupament d'aquest sector comportaria la creació d'una obstrucció al final de l'esmentat barranc amb què es trobarien tant l'aigua d'escorriment dels períodes d'inundació com els materials d'arrossegament, amb el consegüent perill per a habitants i efectes situats a l'esmentada urbanització.  
3. La zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari elevada, relacionada amb el tipus de sòl i amb la presència d'aigua, característiques aquestes que van propiciar que la totalitat de la parcel·la es dedicara a cultiu d'oliveres i cereal.  
L'àrea afectada pel projecte està constituïda, principalment, per camps abandonats, la qual cosa ha donat lloc que el terreny haja sigut colonitzat amb espècies oportunistes, especialment adaptades a un ambient salí propi del substrat. Als talussos de les xicotetes llomes que voregen la parcel·la estudiada queden retalls d'espartar i timoneda, alternats amb xicotetes taques de pineda, mostres de la vegetació que amb anterioritat deuria cobrir zones més extenses del territori.  
Per tant, l'abandó dels cultius ha propiciant la regeneració del sector, per tant la vegetació actual s'acosta a la potencial, caracteritzada per la sèrie Geoserie halófila murciano-almeriense, corresponent a les àrees salines a causa de l'abundància de substrats margós miocènics unida a la forta evaporació estival que provoca la retenció en superfície de les sals que contenia l'aigua evaporada.  
Com es desprén de l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible: es detecta un patent abandó dels camps de cultiu i la presència de vegetació halòfita que cobreix la pràctica totalitat de la zona proposada. Vegetació halòfita, composta per diverses espècies tolerants a l'elevada concentració de sals en el sòl, entre les quals destaquen: Halocnemum strobilaceum, Atriplex halimus, Limonium sp., Rhamnus lycioides, Scirpus sp., Juncus sp. i Arundo donax.   
Aquests tipus d'hàbitats estan considerats d'interés comunitari per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE, corresponent al:  
- 1410. Pastius salins mediterranis Juncetalia maritimi   
- 1420. Matolls halòfits mediterranis Sarcocornetea fruticosi  
Per tant, el desenvolupament del sector implicaria l'eliminació de la coberta vegetal actual, la qual cosa comportaria un considerable impacte en la vegetació que la xarxa Natura 2000, i això va en contra dels criteris de conservació establits per l'article 6 del Reial decret de 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre.  
4. La fauna present al sector és aquella, principalment, lligada al sòl. La família dels alàudids és un dels grups d'aus millor adaptat a aquestes condicions on troben aliment en els insectes xicotets que viuen al sòl.   
El grup de rapaces que s'alimenten d'insectes, micromamífers o altres aus de l'àrea estudiada està representat pel soliguer Falco tinnuinculus. Rapaces nocturnes i fins i tot la presència de l'esparver cendrós Circus pygargus (catalogada com a vulnerable).   
D'aquesta situació, es dedueix que el barranc de l'Escuera és el corredor que aquestes aus utilitzen per a baixar de la serra del Molar, que en la part d'Elx presenta una gran qualitat ambiental, fins a la zona de campeig d'aquestes establida a la plana al·luvial.  
La presència en les proximitats de làmines d'aigua artificials de recent implantació juntament amb la proximitat del riu Segura i les nombroses séquies i assarbs que hi ha afavoreixen l'avistament d'aus lligades a aquest medi en la parcel·la estudiada.  
Per tant, el desenvolupament del sector trencarà la continuïtat de l'esmentat barranc, impedint que les aus abaixen al pla, així mateix, s'eliminarà part de la zona salina i de la humida en la qual viuen els xicotets mamífers i insectes de què s'alimenten aquestes aus.  
5. En l'actualitat, al sector no es dóna cap explotació dels recursos naturals. No obstant això, afrontant amb el sector per l'est, hi ha una pedrera d'arenoses en actiu.  
L'ocupació actual del sòl del sector està caracteritzada per la presència d'antics camps de cultiu amb el corresponent sistema de drenatge, en les quals s'observa un avançat estat de regeneració de la vegetació característica d'aquest enclavament. L'esmentada ocupació serà substituïda per una zona residencial, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat d'una porció important del sòl, i això comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat, la qual cosa serà perjudicial per a les zones humides limítrofes.   
D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental es detallen els cabals d'aigua necessaris per al desenvolupament i funcionament del sector, tant per a consum domèstic com per al reg de les zones verdes. No obstant això, no s'especifica la procedència d'aquesta aigua, ni de quina manera pot afectar la zona humida limítrofa, la qual podria veure's afectada si es produïra l'extracció mitjançant pous in situ d'aquest recurs.   
Així mateix, falta l'informe, inicial o definitori, en el sentit que resulte, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà avaluat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) que acredite la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos, tant residencials com dotacionals.  
Respecte a la depuració d'aigües residuals proposen la utilització d'una depuradora simbiòtica per a la reutilització de l'aigua que facilite el reg de tota la vegetació del sector. No obstant això, no es proposen mesures que permeten obtenir unes característiques d'abocament tals que complisquen amb les condicions exigides per la legislació sectorial per a zones sensibles, tal com s'estableix en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible.  
Pel que fa a la gestió de residus sòlids, l'estudi d'impacte ambiental estableix els diferents tipus de residus que es generaran en les diferents fases, concretant la quantitat de residus sòlids assimilables a urbans procedents de l'habitatge i dels terciaris que es generen.  
No obstant això, per a aconseguir un adequat tractament dels residus estableixen, únicament, la necessitat de col·locar diversos punts verds, sense especificar la destinació final dels esmentats residus, ni aportar el certificat que justifique la correcta gestió d'aquests per part de l'empresa gestora, per la qual cosa no es pot valorar adequadament aquests aspectes.  
6. L'estudi d'impacte ambiental identifica com a únic risc ambiental la classificació del sector com a zona amb risc d'inundació 2 segons el PATRICOVA, per tant, de conformitat amb l'article 16 de l'esmentat document, realitzen un estudi d'inundabilitat de detall.  
A partir de les dades obtingudes, segons s'explica en l'estudi d'impacte ambiental, s'han disposat condicions en l'edificació, la realització d'obres de defensa, a més d'establir les possibles modificacions hidràuliques que el desenvolupament d'aquestes podrien produir en l'entorn.  
Estudiat el contingut de l'esmentat estudi, el Servei d'Ordenació Territorial emet l'informe següent: no procedeix l'aprovació de l'esmentat sector, pel fet de no considerar suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Encara que l'estudi d'impacte ambiental no ho preveja com a tal, s'identifica un altre risc ambiental, la pedrera en actiu situada al límit est de la proposta. L'esmentada activitat és un focus important de soroll i de contaminació atmosfèrica, per la qual cosa es dedueix que, des del punt de vista ambiental, l'ús residencial que es pretén imposar en aquest sector és incompatible amb l'activitat extractiva existent.  
7. La topografia del terreny condiciona la conca visual del projecte, i queda emmarcada pels xicotetes llomes que envolten el paratge, llomes de l'Escuera, de tal manera que la conca visual queda pràcticament tancada pel la vora nord d'aquesta i oberta pel sud.   
D'acord amb l'estudi de paisatge presentat, s'ha detectat una fragilitat del paisatge alta per a la major part de l'actuació, resultant visible per a la major part dels potencials observadors tant des de la carretera situada al sud del sector com des de la urbanització situada en la vessant de la serra del Molar.  
Per tant, el desenvolupament del sector impedirà les visuals obertes cap a la desembocadura del riu Segura, de les quals es gaudeix en el punt en què el barranc s'obri cap al con al·luvial, mentre que des del punt d'observació contrari, l'esmentat desenvolupament desvirtuarà la lectura del barranc, i és aquest l'únic element visual de referència que hi ha a l'esmentat enclavament, la qual cosa produirà un deteriorament de la qualitat paisatgística.  
8. En la visita de camp es va observar que el sector no presenta una clara vocació urbana, conseqüència de l'expansió urbana que s'ha anat consolidant a l'entorn d'aquest, com se suggereix l'estudi d'impacte ambiental, ja que aquest es localitza, totalment, en el con de dejecció del barranc de l'Escuera, a més de situar-se a la vora d'una pedrera d'arenoses en ple funcionament, ambdós elements considerats de risc tant per als habitatges com per a les persones.  
La presència de l'esmentada pedrera genera problemes de contaminació acústica tant per sorolls com per la presència de pols, d'altra banda, la localització en el con de dejecció del barranc implica un elevat risc d'inundació, el qual es confirma amb la cartografia del PATRICOVA que li adjudica al sector un risc d'inundació 2, com també en els informes evacuats pels tècnics competents en la matèria.  
D'altra banda, es va poder observar que la vegetació del sector ha patit una clara regeneració després de l'abandó de les terres de cultiu, la qual cosa es confirma en detectar-se al sector la presència de vegetació pròpia de les estepes salines, les quals són extremadament riques en espècies endèmiques i per això són de gran valor ambiental, malgrat l'aspecte desèrtic i improductiu d'aquestes, la qual cosa ha determinat una escassa estima per part de l'estudi d'impacte ambiental.  
La presència al sud del sector de canyes, canyissos i jonqueres és un símptoma evident de la presència d'una major humitat edàfica i per tant, del risc evident d'inundació al sector.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Conselll de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de pla parcial sector Bahía del Molar, del municipi de San Fulgencio (Alacant), promogut per l'Ajuntament de San Fulgencio, ja que l'execució d'aquest pla parcial, en els termes proposats, comportaria:  
1. Implantar un ús residencial en una zona de domini públic hidràulic, per la qual cosa s'estaria incomplint el que estableix el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1983, de 3 d'agost, d'aigües.  
2. Implantar un ús residencial al costat d'una activitat qualificada com a molesta i insalubre en ple funcionament, i són ambdós usos totalment incompatibles entre ells.  
3. Reclassificar un sòl pertanyent a un con de dejecció el risc d'inundació del qual està reconegut per la cartografia del PATRICOVA com a risc d'inundació 2, a un municipi no catalogat com d'alt risc d'inundació pel PATRICOVA, sense d'altra banda, garantir de manera adequada l'eliminació de l'esmentat risc.  
Per tant s'estaria incomplint el que estableix l'article 22 del PATRICOVA, on s'estableix que:  
«Article 22. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació:  
1. El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte als municipis amb elevat risc d'inundació, els quals se subjectaran al que disposa l'article 19 d'aquesta normativa.  
2. En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 2, 3 o 4, es prohibeixen els usos i activitats següents: habitatges, estables...»  
4. No admetre una de les recomanacions ambientals establides per al PGOU del terme municipal de San Fulgencio per la declaració d'impacte ambiental de data 24 d'octubre de 1997, per la qual el barranc de l'Escuera ha de quedar lliure de qualsevol ús en la part superior i, conseqüentment, en tota la seua extensió.  
5. L'ocupació de la part baixa del barranc de l'Escuera comportaria una ruptura del corredor biològic que en l'actualitat representa el barranc de l'Escuera, el qual uneix la serra del Molar amb la zona humida de la plana, i amb això s'aniria en contra de criteris de sostenibilitat establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, respecte a la protecció i revaloració d'aquests espais.  
L'esmentada ruptura comportaria que els animals més grans, com ara l'esparver cendrós Circus pygargus que habiten la serra del Molar, concretament a la vessant sud d'aquesta que és la que en millors condicions es troba, no podrien descendir a la plana al·luvial per a alimentar-se ni per a beure.  
6. La disminució del nivell freàtic de la zona com a conseqüència de l'extracció d'aigua per a consum urbà, com també per la impermeabilització d'una ampli sector a través del qual la zona humida del riu Segura rep aportacions d'aigua.  
D'altra banda, aquest desenvolupament comporta un increment del risc de contaminació per abocaments incontrolats d'aigües residuals d'una zona humida catalogada de sensible.   
Riscos sobre els quals no es garanteix la no-existència, tal com es desprén de l'estudi d'impacte ambiental:  
«Hi ha també un nombre d'impactes identificats però no caracteritzats ni valorats (4 en la fase de construcció i 2 en la fase de funcionament). Això és així perquè l'impacte és potencial, és a dir, el projecte genera un grau d'incertesa sobre determinats elements del medi (generació de residus en la fase de construcció i funcionament, afecció a l'aiguamoll de la desembocadura i front litoral del Segura, jaciment arqueològic, risc d'inundació)...»  
7. L'eliminació de vegetació pertanyent als següents hàbitats considerats d'interés comunitari per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE, en contra dels establits en l'article 6 del Reial decret de 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre.  
Com també d'altres espècies característiques de les estepes salines i de zones humides, les quals confereixen al sector un valor ambiental destacable.  
La pèrdua de l'únic espai amb una determinada qualitat paisatgística i ambiental d'aquesta zona, que està donada per la presència del con de dejecció que permet visuals obertes cap a la plana al·luvial de la desembocadura del riu Segura, com també les visuals tancades en sentit contrari que ens deixen veure el principi del barranc de l'Escuera; principal fita paisatgística i natural de la zona, a banda de la plana al·luvial i en contraposició d'aquesta, que té com a teló de fons la serra del Molar.  
Segon  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 309/06-AIA  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport   
Objecte del projecte: Projecte bàsic denominat Duplicació de la carretera CV-50, segment des de Turís a Chiva  
Localització: Municipis de Turís, Chiva i Godelleta (València)  
Ref. òrgan substantiu: Clau 11-V-1940 (2)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
La carretera CV-50 estructura una sèrie de nuclis urbans, situats a la corona de perifèria de l'àrea metropolitana de València, i es planteja transformar aquest eix com a autovia, per a unir les vies d'alta capacitat que accedeixen a l'àrea de València, i permetre un transvasament àgil de trànsits.  
L'execució de l'actuació es du a terme mitjançant contractes de concessió d'obra pública, sense peatge per a l'usuari. Aquesta possibilitat està prevista en la Llei 13/2003, de 20 de maig, reguladora del contracte de concessió d'obres públiques.  
Les actuacions que s'han de realitzar a la CV-50 s'han dividit en els quatre trams següents:  
- Tram 1: situat entre la variant nord de Benaguasil i la A-3  
- Tram 2: entre la A-3 i la A-7  
- Tram 3: A-7 a la N-332. Consta de tres segments: Chiva - Turís, Turís - Llombai i Llombai - l'Alcudia  
- Tram 4: des de Llíria fins a la A-23 (autovia Mudèjar, túnel de la Calderona)  
Mitjançant l'execució de les actuacions previstes en tots els trams, en un futur immediat es disposarà d'una autovia de dos carrils per sentit entre l'autovia A-23 i la N-332.  
El segment que va des de Turís a Chiva és un dels tres que componen el tram 2. Atés que la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport ha remés la documentació de cada segment per separat i ha sol·licitat l'avaluació d'impacte ambiental de cada un d'aquests, en tot el que segueix i a l'efecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental, es fa menció exclusiva al segment Turís - Chiva.  
Es troba ja executat el condicionament de la calçada que hi ha com a carretera convencional i amb control d'accessos; una vegada construïda la segona calçada -de la qual és objecte aquesta declaració- es completarà aquest tram de l'autovia CV-50.  
La carretera està dissenyada per a una velocitat màxima de 100 km/h, està adaptada a la instrucció de traçat de la Norma 3.1-IC i compleix les especificacions per a autovia. Presenta revoltes de 500 metres de radi mínim, la secció tipus té una mitjana de 4 metres lliures, i 7 m entre línies blanques, dos calçades de 7/11, amb voral interior d'1,5 m i exterior de 2,5 m.   
Els carrils d'acceleració i desacceleració són de tipus paral·lel, d'acord amb la instrucció del traçat 3.1-IC, amb velocitat d'eixida de 60 km/h per als ramals.  
El traçat discorre sobre roques catalogades com a sòls tolerables, però per a aconseguir una esplanada tipus E-2 serà necessari efectuar substitucions de terreny.   
El moviment de terres és important, així la profunditat màxima de desmunt és de 27 m i l'alçària màxima dels terraplens, mesurada des de l'eix de la calçada, és de 22 metres. Els rebliments es construiran aprofitant les roques excavades. El pendent dels talussos és de 45º.  
El tram estudiat creua els torrents següents: de la Fuentecica, del Murtal i de la Canaleja.   
El tram consta de dos enllaços a Godelleta, un de tipus pesa i l'altre tipus rotonda única inferior. La segona calçada aprofita la posició dels enllaços de la primera calçada per a no modificar-ne el rasant.  
Les obres de drenatge transversals són canelles amb diàmetres des dels 600 mm, i hi ha 3 voltes de grans mides i un marc bicel·lular.  
Els passos superiors i inferiors estan resolts mitjançant 3 marcs de formigó i 8 ponts de bigues prefabricades.  
Els terrenys que es restauren van proveïts d'una xarxa de reg per goteig, impulsada per un grup de pressió, que s'abasteix de la comunitat de regants de Chiva.  
Per a accedir a les propietats es projecta un camí de servei un poc retirat de la traça.  
La superfície d'ocupació total en tronc i ramals és de 134.197 m² i en camins de 19.598 m². El volum de desmunt total és de 226.180,9 m³.  
Les espècies emprades en la repoblació són algunes de les següents que es poden trobar disponibles quan arribe el moment de la restauració: Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Retrama hirsuta, Ulex parviflorus, Pinus halepensis, Olea europaea, Ceratonia siliqua, Erica multiflora, Lavandula spica, Quercus ilex i Acàcia farnesiana. Part de les oliveres i garroferes afectades seran trasplantades, la resta es tria en funció de les característiques climatològiques, grau d'abundància i integració paisatgística en l'entorn.  
El risc d'erosió actual és molt baix, menor de 7 t per hectàrea i any. El risc de vulnerabilitat dels aqüífers és de grau mitjà.  
2. Alternatives  
La primera calçada es troba en servei, aquest fet condiciona fortament el traçat del projecte bàsic de la segona calçada; a més, durant la construcció de la primera calçada es van ampliar terraplens aprofitant les roques dels desmunts, amb vista al desdoblament posterior, la qual cosa es tradueix en menor impacte al medi ambient.  
Les tres opcions possibles consisteixen a analitzar a quin costat de la calçada en explotació resulta avantatjós ambientalment situar la duplicació; hi ha a més una última alternativa, que és híbrida de les dues anteriors.  
El desdoblament per l'oest es troba més pròxim a Godelleta i no disposa de l'acceptació social dels residents, ja que la corporació municipal s'oposa. El desdoblament per l'est comporta una major afecció al sòl i majors expropiacions, pel fet que no s'aprofiten els sobrants d'expropiació pels quals discorre un camí de servei, amb traçat paral·lel a la via en explotació.  
La solució adoptada consisteix a participar dels dos desdoblaments, el traçat canvia de costat en el punt on la calçada que hi ha posseeix una revolta de radi 500 m, s'aconsegueix mitjançant una transició suau, amb una revolta de radi major. Aquest traçat aprofita els espais abandonats entre les revoltes de la carretera antiga i la primera calçada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
La Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre, en data 3 d'agost de 2006, el projecte bàsic de la duplicació de la carretera CV-50, tram Turís-Chiva, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Gaspar Peral Ribelles, com a subsecretari de la Conselleria d'Infraestructures i Transport certifica que la documentació ha sigut sotmesa a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el BOE núm. 191, de l'11 d'agost de 2006; també va publicar un anunci en el DOGV núm. 5330, de 23 d'agost de 2006. Posteriorment va ampliar el termini de l'esmentada informació, i es va publicar en els mitjans oficials següents: BOE núm. 213, de 6 de setembre de 2006, i DOGV núm. 5342 de 8 de setembre de 2006. Una vegada transcorregut el termini legal, es van presentar un total de 7 al·legacions, de les quals tan sols una és de caràcter ambiental i correspon a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Resum de les al·legacions  
El comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer manifesta que s'han de tenir en compte els aspectes següents que guarden relació amb els llits:  
- La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica haurà de permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul sense sobreelevar els nivells aigües amunt.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall han d'estar proveïdes de dissipadors d'energia.  
- Les obres han de dimensionar-se amb els gàlibs mínims que eviten l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desguàs.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
- S'haurà de garantir el drenatge superficial de les aigües cap als llits, i s'hauran de mantenir els marges nets.  
- S'haurà de reduir, en la mesura que es puga, la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, i afectar únicament el terreny estrictament necessari.  
- S'haurà de garantir la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis per rebliments i abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, com també una vegada finalitzades les obres.  
- S'haurà de garantir la no-afecció a préstecs i extraccions en llits o zones de servitud, com també la reposició d'aquests al seu estat primitiu una vegada finalitzades les obres.  
- S'haurà de garantir la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
- S'haurà d'estudiar la situació dels aqüífers, les zones de recarrega i surgència, la qualitat de les aigües, l'inventari d'abocaments, l'evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
L'autoritat administrativa substantiva contesta les al·legacions anteriors en els termes que figuren en l'informe redactat per la Divisió de Carreteres:   
«Analitzada la informació aportada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les obres que afecten els llits definits seran estudiades amb detall en la redacció del projecte d'execució de l'obra, i s'atendrà als factors que se citen. Les esmentades prescripcions tècniques figuraran en el plec que servirà de base per a la licitació de la concessió».  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Es van realitzar consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, i també als ajuntaments de Turís, Cheste i Godelleta.  
En data 16 de febrer de 2007 se sol·licita a la Direcció General d'Obres Públiques el certificat del tràmit d'informació pública, la còpia de les al·legacions produïdes i la resposta cursada a aquestes.  
El cap de la Divisió de Carreteres remet amb data 13 de març de 2007 la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge   
Informa que la carretera CV-50 creua l'assegador Reial de Conca. L'actuació proposada haurà de garantir el trànsit ramader i els altres usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, en els seus articles 16 i 17. El camí ramader haurà de ser senyalitzat com a tal. En aplicació del que disposa l'article 14 de la Llei 3/95, sobre la realització d'obres públiques en terrenys de camins ramaders, l'administració actuant podrà proposar un traçat alternatiu.  
- Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
Indica que la zona en qüestió es troba fora del Pla rector d'ús i gestió (PRUG) de l'Albufera, però part del traçat es troba inclòs en el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
El Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, en l'apartat 7 de les previsions en relació amb les polítiques, plans i actuacions sectorials, corresponent al subapartat 7.5 de les infraestructures, especifica el següent:  
«La localització i disseny de tota infraestructura, a més de complir la normativa sectorial, haurà de plantejar diverses alternatives sobre la base d'un estudi previ o paral·lel de la capacitat d'acollida del territori que tinga en compte almenys els aspectes següents:  
a. L'increment de processos condicionants naturals com a risc d'erosió, lliscaments, arrossegaments, etc.  
b. L'alteració de llits per aterrament, o destrucció de la vegetació.  
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits a les zones adjacents i, en tot cas, el projecte inclourà les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a la seua adequació ecològica i paisatgística [...]».  
A la vista de la documentació remesa, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals considera que desenvolupant el projecte i executant les actuacions de conformitat amb allò que s'ha especificat en el document de síntesi i en l'estudi d'impacte ambiental, no es provocarà cap afecció al Parc Natural de l'Albufera, i també es compleix el que preceptua el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
- Direcció General d'Interior  
Considera que hi ha tres tipus de riscos que cal considerar:  
1. Risc de lliscament de baix nivell, que afecta puntualment la zona oest del sector de la carretera cartografiada en el full 9, localitzada al municipi de Chiva. Aquest risc no ha sigut considerat en la documentació aportada i s'hauria d'avaluar; es planteja, com a mesura correctora la realització detallada d'estudis geotècnics en el projecte constructiu.  
2. En la Norma de Construcció Sismoresistent s'estableix una acceleració sísmica bàsica per a la zona entre 0,04 i 0,08 g, i atés el caràcter de l'eix de la CV-50, inclòs en el pla d'infraestructures estratègiques i via d'accés principal a diverses poblacions, s'hauria de considerar el risc sísmic i aplicar els preceptes de la norma (càlcul de les accions sísmiques i les prescripcions constructives). Cal indicar que aquest risc s'ha de preveure en les hipòtesis dels estudis geotècnics.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica l'existència de 3 barrancs que són creuats pel tram considerat, el drenatge dels quals s'afirma que està garantit pel projecte de construcció. No obstant això, cal assenyalar que aquesta garantia ha de preveure, en tot cas, el respecte a la integritat del llit dels barrancs, i evitar-ne l'aterrament o disminució, per a evitar qualsevol risc d'inundació en l'àrea.  
- Ajuntaments de Turís, Cheste i Godelleta  
No han contestat encara les consultes formulades.  
Afeccions legals   
La via creua l'assegador Reial de Conca (municipi de Godelleta) al PK 46+600. L'assegador està classificat i té una amplària legal de 75.22 m.   
Part del traçat es troba dins del PORN de l'Albufera, encara que es considera que no provocarà cap afecció al Parc Natural de l'Albufera, i compleix el que preceptua el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Durant la fase de construcció la circulació dels vehicles emetrà pols a l'atmosfera, tant en l'eix en construcció com en els vials de servei, circumstància que es veu afavorida en rodar sobre roques detrítiques riques en matriu argilosa i de diagènesi moderada.  
El paisatge patirà un impacte visual, el qual serà més acusat en les vessants dels tossals en què es realitzen grans desmunts i per la construcció de terraplens.   
El camí ramader assegador Reial de Conca és creuat per la carretera, la qual cosa comporta un risc per als vehicles en circulació i per als animals i els pastors; a més, s'ha de garantir el trànsit ramader previst per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, en els articles 16 i 17 d'aquesta.  
Els llits dels torrents de la Fuentecica, del Murtal i de la Canaletja podrien sotaiguar-se o veure reduïda la secció transversal, la qual cosa ocasionaria un risc d'inundació per sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.   
Els desmunts efectuats en les vessants ocasionen l'aparició o l'increment de la seua inestabilitat.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
L'impacte als camins ramaders ha sigut identificat però no ha sigut valorat en l'estudi d'impacte ambiental.  
No ha sigut previst l'impacte causat a la vegetació per la ubicació dels abassegaments de materials i les instal·lacions auxiliars.   
S'ha de considerar el risc de lliscament en l'estudi d'impacte ambiental i aportar els estudis geotècnics que tinguen en compte aquest risc.  
La resta d'impactes han sigut descrits adequadament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Per a preservar el sòl, s'ha previst retirar-lo i abassegar-lo com si es tractara d'una sola capa homogènia. Si la grossària del sòl és suficient i l'operativitat ho permet, seria desitjable intentar decapar-lo i abassegar-lo selectivament segons els horitzons A i B.  
Per a prevenir les emissions de pols a l'atmosfera és necessari mantenir humides durant la jornada laboral les superfícies susceptibles de generar-lo.  
Entre el PK 45+080,000 i el PK 45+200,000 es projecten talussos de fins a 16 metres d'alçària amb tan sols una berma intermèdia, els pendents són de 46º respecte de l'horitzontal. És necessari plantar també vegetació arbòria a les bermes, ja que actua de pantalla per a l'impacte visual i paisatgístic causat per l'excavació. Els bancs no han de sobrepassar els 5 metres d'alçària, per a aconseguir maximitzar les mesures correctores mencionades.   
S'ha de tenir en consideració el risc sísmic i aplicar la Norma de construcció sismoresistent NCSR-02, conforme indica l'informe de la Direcció General d'Interior. En el càlcul de l'estabilitat de les vessants ha d'intervenir l'acceleració sísmica, no resultaria viable la restauració si falla el terreny.  
L'actuació proposada haurà de garantir el trànsit ramader, sense perjudici de la seguretat.   
En la documentació figuren els càlculs dels cabals de les avingudes en funció de les precipitacions que rep la conca de cada barranc, a més s'ha comprovat que el disseny del drenatge transversal és suficient, fins i tot per a períodes de retorn superiors als normalitzats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
   
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi són preceptives, el projecte bàsic de duplicació de la carretera CV-50, tram: Turís - Chiva, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. L'autoritat administrativa substantiva ha d'esmenar les carències que presenta la documentació sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, les quals consten en l'informe de l'expedient emés i referenciat com V-564/06 (ST 984p.04) pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, en data 24 de gener de 2007. En cas d'omissió de l'esmena, llavors ha d'entendre's desfavorable aquesta declaració.  
2. L'ús dels terrenys que ocupa la duplicació de la carretera CV-50, ha de ser compatible amb els usos permesos per a aquests en la planificació territorial dels municipis de Turís, Chiva i Godelleta. En cas contrari ha d'entendre's desfavorable aquesta declaració.  
3. S'ha de considerar el risc sísmic en les hipòtesis dels estudis geotècnics.   
4. S'ha d'aplicar els criteris de la norma NCSR-02 per a les obres de desdoblament proposades.  
5. S'ha de respectar la integritat dels llits dels torrents afectats.  
6. D'acord amb el que estipulen els apartats A.3.6. I A.3.6 de l'annex A.3. de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'explotador es compromet a presentar davant de l'administració un informe o memòria anual sobre el compliment del programa de vigilància ambiental.   
7. Els talussos han de posseir una berma cada 5 metres d'alçària.  
8. A les bermes s'han de plantar espècies arbòries pròpies del lloc, a més de les espècies arbustives i la sembra d'herbàcies que es projecten.  
9. Amb l'objecte de reduir la durada temporal de l'impacte, els estudis acústics previstos s'han de realitzar dins dels sis primers mesos després de la posada en marxa de la infraestructura. En el mateix període s'ha d'iniciar la col·locació de les pantalles acústiques necessàries.  
10. Les zones en obres susceptibles d'emetre pols han de romandre amb el sòl humit durant la jornada laboral. Els abassegaments que per la naturalesa d'aquests no es puguen humitejar hauran de cobrir-se amb lones.  
11. Els camions que transporten terres han de portar la caixa coberta per una lona.   
12. S'han d'utilitzar les obres de drenatge projectades com a passos de fauna, i adequar-les en accessos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers.  
13. Ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas de l'assegador Reial de Conca, davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, i obtenir l'autorització corresponent, d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
14. El sòl que ocupa el traçat s'ha de decapar i abassegar per a la conservació d'aquest, els dipòsits o piles no han de sobrepassar els 2 metres d'alçària. Ha de rebre el tractament de conservació que es detalla en el programa de vigilància ambiental. Si la grossària del sòl és suficient i l'operativitat ho permet, s'ha de decapar i abassegar selectivament segons els horitzons A i B.  
15. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a dur-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i recollida posterior de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
16. El contractista que execute les obres ha d'elaborar un pla que mostre la localització dels accessos i àrees per a instal·lacions auxiliars. Aquest pla ha de ser aprovat per la direcció ambiental de l'obra en el termini d'un mes des que s'aprovara l'acta de replantejament.  
17. Les plantes i llavors que s'utilitzen en la repoblació dels terrenys forestals han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
18. Durant els 6 primers mesos posteriors a la conclusió de la restauració, els controls de l'estat i grau d'arrelament de la vegetació han de tenir una periodicitat quinzenal.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.