Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2270, del 19-05-1994 (1994/831480)

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 1994, del director general de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental referent al gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i les instal.lacions auxiliars d'aquest.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2270

Data del DOGV
:   19-05-1994

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1994/831480


Data del document
:   03-05-1994

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 1994, del director general de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental referent al gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i les instal·lacions auxiliars d'aquest. [94/3195]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligació de publicar la declaració d'impacte ambiental.  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, estableixen l'obligació de publicar la declaració d'impacte ambiental i, en particular, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Per tot això, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la declaració d'impacte ambiental del gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i les instal·lacions auxiliars d'aquest.  
València, 3 de maig de 1994.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.  
Declaració d'impacte ambiental  
Vist l'expedient 200/93-AIA, referent a l'estudi d'impacte ambiental del projecte de gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura, i les instal·lacions auxiliars d'aquest, promogut per l'empresa ENAGAS SA.  
Vist que, en data 24 de juny de 1993, l'empresa ENAGAS SA va trametre a aquesta Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte amb una notificació en què comunicava que l'exposició pública d'aquest estudi la farien les direccions provincials del Ministeri d'Indústria Comerç i Turisme a València i Alacant.  
Vist que a partir de la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental, el 22 de juliol de 1993 aquesta direcció general va trametre una consulta als ajuntaments que veuen afectat el seu terme municipal pel projecte i als organismes que tot seguit s'indiquen, en els termes següents:  
1. Ajuntaments: es va sol·licitar que remeteren a la Conselleria els suggeriments, les propostes o les inquietuds sobre les incidències ambientals, l'afecció sobre el patrimoni històrico-artístic o qualsevol indicació sobre la protecció del medi ambient, com també informació sobre la compatibilitat del traçat proposat amb les normes urbanístiques vigents en el respectiu municipi.  
Els ajuntaments consultats van ser els següents: Redován, Callosa de Segura, Orihuela, Cox, Granja de Rocamora, Albatera, Crevillente, Elx, Agost, Alacant, Tibi, Castalla, Ibi, Alcoi, Alfafara, Bocairent, Agullent, Ontinyent, Albaida, Aielo de Malferit, Montesa, l'Alcudia de Crespins, Canals, Llanera de Ranes, Rotglá y Corbera, Sellent, Càrcer, Cotes, Antella, Alberic, Alzira, Gavarda, Guadassuar, l'Alcúdia, Benimodo, Carlet, Aldaia, Catadau, Alfarp, Llombai, Picassent, Monserrat, Torrent, Chiva, Quart de Poblet, Riba-roja de Túria, Manises, Paterna i Loriguilla.  
2. Organismes: es van sol·licitar totes les al·legacions, indicacions o propostes que es consideraren pertinents en matèria de la competència de cadascun, i qualsevol altre aspecte que es considerés rellevant per a l'avaluació d'impacte ambiental.  
Els organismes consultats van ser els següents: la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports; els serveis territorials de València i Alacant de la Conselleria de Medi Ambient; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; el Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient; la Confederació Hidrogràfica del Segura; la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i el Servei de Protecció d'Espècies de la Conselleria de Medi Ambient.  
Com a conseqüència de les consultes efectuades, aquesta Conselleria de Medi Ambient va rebre els informes dels ajuntaments i organismes següents, en les dates que s'indiquen:  
1. Resultat de les consultes a ajuntaments  
- Ajuntament de Cotes (11.08.93): el traçat discorre únicament per una zona agrícola. Fa diversos suggeriments:  
- Realització de les obres en una època que no perjudique ni dificulte els treballs agrícoles de la collita.  
- Restitució de la situació actual en accessos, canals de reg, camins, passos, servituds, etc. que es vegen afectats, com també la neteja dels materials i les restes de l'obra.  
- Dotació del subministrament de gas per al municipi.  
- Encreuament del riu Xúquer en forma de passarel·la, aprofitable per a millorar la comunicació amb Antella, Sumacàrcer i Gavarda.  
- Ajuntament de Montesa (11.08.93): el traçat travessa sòls classificats com a no urbanitzables de protecció forestal i paisatgística. Posteriorment, amb data 25 de novembre de 1993, l'ajuntament va trametre a aquesta conselleria una notificació de la resolució de l'alcaldia per la qual es denega a ENAGAS SA la llicència d'obres per a la construcció del gasoducte al seu pas per aquest terme municipal.  
- Ajuntament de Castalla (16.08.93): la incidència ambiental del projecte es pressuposa escassa, ja que travessa en la major part terrenys de cultiu i no afecta jaciments arqueològics. Aquests sòls estan classificats com a no urbanitzables.  
- Ajuntament d'Ontinyent (17.08.93): el traçat, que amb anterioritat va obtenir l'informe favorable de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme, afecta un tram molt curt del terme i no resulta incompatible amb el PGMO. Tampoc no afecta jaciments arqueològics ni béns catalogats com de protecció del patrimoni històrico-artístic, arquitectònic o arqueològic.  
- Ajuntament de Crevillent (26.08.93): el traçat afecta una part d'una àrea de protecció arqueològica i la sendera d'Oriola (amb un traçat probablement medieval o més antic), per la qual cosa cal fer-hi una prospecció prèvia i, si escau, excavacions de salvament. D'altra banda, el traçat és compatible amb la classificació de no urbanitzable dels sòls que travessa, sempre que es repose l'estat actual del terreny afectat. Posteriorment, en un escrit de 21.10.93 es va remetre a aquesta conselleria un certificat de l'acord del ple de l'ajuntament en el qual es ratifica l'informe anteriorment esmentat, al qual s'afegeix un dictamen de la Comissió Informativa d'Ecologia i Medi Ambient, en el qual es considera que el gasoducte no influirà especialment en l'aspecte ambiental.  
- Ajuntament d'Orihuela (01.10.93): el traçat no afecta cap bé, obra o servei de titularitat municipal ni elements del patrimoni artístic. Així mateix, resulta compatible amb la classificació com a no urbanitzable d'explotació dels sòls que travessa.  
- Ajuntament d'Antella (06.09.93): el traçat sols afecta terrenys de cultiu classificats coma no urbanitzables, i no incideix sobre el patrimoni històrico-artístic ni sobre el nucli urbà.  
- Ajuntament de Quart de Poblet (09.09.93): l'impacte ambiental es pot considerar mínim, fet pel qual no es fa cap al·legació o suggeriment. Els terrenys afectats corresponen a sòl no urbanitzable protecció d'àrees inundables a la part nord, i sòl no urbanitzable a la part sud.  
- Ajuntament de Paterna (13.09.93): s'informa negativament el projecte de gasoducte i se sol·licita que es reforme el traçat proposat a fi que transcórrega per l'interior de la zona d'afecció del bypass.  
- Ajuntament de Bocairent: en data 1.IX.93 sol·licita una pròrroga en el termini de remesa dels suggeriments a aquesta Direcció General. Posteriorment, en un escrit de 21.09.93, sol·licita la modificació del traçat en el pas pel terme, evitant el pas per la serra de Mariola, i proposa com a itinerari alternatiu l'antiga via del ferrocarril Alcoi-Villena-Yecla o paral·lela a la carretera C-3316. Finalment, en un escrit de 10.10.93, remet una descripció detallada i cartografiada de l'itinerari alternatiu abans esmentat, el qual discorre quasi íntegrament pel terme municipal de Bocairent i representa un increment de longitud de 5.2 km respecte al proposat per ENAGAS.  
- Ajuntament d'Alberic: el 17.08.93 se sol·licita una pròrroga en el termini per a la contestació de la consulta. Posteriorment, en un escrit de 22.09.93 es tramet a aquesta conselleria l'acord adoptat per la comissió de govern de l'ajuntament, pel qual es denega la llicència d'obres a ENAGAS SA basant-se en el fet que s'ocupa sol classificat com a urbà a la urbanització de Sant Cristòfol, i davant la falta de mesures especials de protecció i recuperació en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, en compliment de les normes de protecció del medi ambient en el vigent PGOU d'Alberic.  
- Ajuntament de Tibi (22.09.93): el traçat del gasoducte travessa sòls classificats com a sòl no urbanitzable protegit, en els quals es prohibeix tot moviment de terres. Malgrat això, la restitució de terrenys una vegada col·locada la conducció, fa preveure que no produirà problemes ambientals ni paisatgístics.  
- Ajuntament de Torrent (22.09.93): el traçat transcorre en la major part per plantacions de cítrics, i no suposa cap agressió irreparable al medi ambient, ni afecta jaciments arqueològics coneguts ni cap altre tipus de patrimoni històrico-artístic.  
- Ajuntament de Canals (22.09.93): tramet les al·legacions presentades davant de l'Ajuntament per particulars en relació amb el traçat principal i les eixides VS-1 i VS-3. També inclou una al·legació del mateix ajuntament, en la qual no s'estima adequat el traçat per no ajustar-se als camins o límits existents i ben definits, i proposa, a més, modificar el traçat en l'encreuament del riu Cànyoles perquè vaja per la carrerada situada entre els límits dels termes de Canals i Montesa, a fi d'evitar afectar propietats privades.  
- Ajuntament d'Alfarp (23.09.93): el traçat va per terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, i no hi ha cap inconvenient d'autoritzar el projecte sempre que es reposen les infrastructures i els terrenys afectats a l'estat original.   
- Ajuntament de Riba-roja de Túria (24.09.93): proposa una variant de traçat, a fi d'evitar l'afecció sobre el sòl classificat com a urbà (pla parcial de l'Oliverar, subpolígon II) i apte per a urbanitzar (sector 13, destinat a allotjar la depuradora d'aigües residuals). Així mateix, la variant proposa que el traçat vaja a no més de 35 m del ramal Barcelona-Madrid de la intersecció de les dues autovies, segons el pla que s'adjunta.  
- Ajuntament d'Agost (50.10.93): no es fa cap afecció a cap element descrit com a bé ecològic, jaciment històric, paisatgístic o digne de ser protegit i, així mateix, no hi ha incompatibilitat amb les normes subsidiàries vigents.  
- Ajuntament de Guadassuar (22.10.93): informa en els següents termes: l'Ajuntament, en l'exercici de les facultats que li confereix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, estima que no hi ha cap infracció a l'esmentat cos legal.  
- Ajuntament d'Alacant (08.11.93): no fa cap objecció al projecte, i es mostra favorable a aquest, sense perjudici del que dispose l'autorització municipal.  
- Ajuntament d'Elx (23.11.93): el traçat previst afecta la comunitat de xops d'Elx (Populus euphratica), a l'única localitat europea coneguda per a l'espècie, per això, se suggereix un canvi del traçat per evitar aquesta afecció.  
- Ajuntament de Chiva (17.12.93): el traçat haurà de respectar els camins, les sèquies i els barrancs i haurà de reposar-ho tot a la forma original.  
- Ajuntament de Llanera de Ranes (21.12.93): el gasoducte travessarà dues zones del terme classificades com de protecció paisatgística, a més d'afectar gran nombre de petites parcel·les i camins ramaders. Per tot això, es considera convenient modificar el traçat proposat per intentar cenyir-lo a espais d'ús i domini públic, i que s'eviten totalment les zones qualificades de protecció paisatgística.  
2. Resultat de les consultes a organismes  
- Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient (29.07.93): l'informe esmenta la Resolució 60/III de la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes, la qual insta la Conselleria de Medi Ambient a elaborar un pla integral d'ordenació, protecció i ús dels recursos naturals de Mariola. La voluntat de protecció dels valors de la serra expressada en l'esmentada resolució resulta incompatible amb la instal·lació del gasoducte. Finalment, i ja que el projecte travessa zones de la Comunitat Valenciana amb valors ambientals i paisatgístics notables, es recomana que es replantege el traçat.  
- Confederació Hidrogràfica del Segura (06.10.93): dins de la conca per a la qual és competent l'organisme, el traçat discorre creuant barrancs com els de Sant Gaietà i el Fondó, les llacunes del Fondó, els saladars d'Albatera i diversos canals i sèquies. Les llacunes esmentades allotgen una gran riquesa piscícola i d'aus de caça, per la qual cosa caldrà posar-hi especial atenció quan el gasoducte passe per les proximitats.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (23.10.93): autoritza la instal·lació amb les condicions següents:  
- Els encreuaments de llits públics es faran d'acord amb el projecte presentat.  
- L'autorització es concedeix sense perjudici a tercers i deixant intacte el dret de propietat.  
- Així mateix, l'autorització s'atorga sense perjudici del dret de l'Estat a l'execució de les obres incloses en els seus plans que puguen resultar afectades.  
- S'autoritza l'ocupació dels terrenys de domini públic necessaris per un termini de 99 anys.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer exercirà la inspecció i la vigilància de les obres amb caràcter permanent.  
- L'autorització no faculta per ella mateixa a executar obres a la zona de servitud de carreteres, ferrocarrils, etc.  
- El concessionari serà responsable de tots els danys i perjudicis que s'ocasionen a interessos públics i privats.  
- L'incompliment de les anteriors condicions serà causa de caducitat de l'autorització.  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (30.09.93): pel que fa al patrimoni arqueològic, i ja que el projecte preveu la possible afecció que puga produir-se sobre aquest patrimoni, es proposa que s'incloga en el projecte la necessitat de vigilància per un tècnic superior en arqueologia. Així mateix, en el cas que el traçat afecte algun jaciment, els projectes hauran de preveure la realització de les corresponents excavacions arqueològiques. Respecte del patrimoni etnològic, s'hi posa de manifest la impossibilitat de fer una avaluació del projecte, ateses l'extensió i les característiques d'aquests, per la qual cosa proposa que aquesta avaluació s'incloga en el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
Posteriorment, en data 19.10.93, es va trametre a aquesta conselleria un informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Cultura a Alacant, el qual coincideix amb els esmentats anteriorment, si bé s'hi posa de manifest la necessitat d'una informació més detallada sobre el projecte per emetre un pronunciament.  
Vist que, amb data 22 de setembre de 1993, la Direcció Provincial d'Indústria i Energia a Alacant del Ministeri d'Indústria i Energia va trametre a aquesta conselleria les al·legacions al projecte del gasoducte presentades durant el període d'informació pública en aquella delegació.  
Vist que les 24 al·legacions presentades en aquella Direcció Territorial d'Alacant poden resumir-se en els punts següents:  
- El traçat proposat travessa de nord a sud la serra de Mariola, espai natural de característiques singulars en vies de protecció per part de la Generalitat Valenciana. El pas del gasoducte per aquest paratge suposa un impacte ambiental sever.  
- L'estudi d'impacte ambiental del projecte resulta insuficient i no compleix els requisits exigits per la legislació en la matèria.  
- Per tot això, sol·licita una variació en el traçat que evite l'afecció a la serra de Mariola i aprofite les infrastructures viàries existents.  
Vist que durant la tramitació de l'expedient s'han rebut en aquesta Direcció General de Qualitat Ambiental les observacions de particulars i col·lectius següents:  
- Luis Fernando Rodríguez Cuerda, en un escrit de 20 d'agost de 1993, manifesta la seua preocupació pel pas del gasoducte per la serra de Mariola i sol·licita d'aquesta Conselleria de Medi Ambient que prenga les mesures necessàries per a preservar els valors naturals i culturals d'aquesta serra.  
- Pere Miquel Mayor i Penadés, secretari general de la Unitat del Poble Valencià, en un escrit de 20 d'agost de 1993, planteja diverses preguntes a aquesta conselleria sobre l'efecte del gasoducte al seu pas per la serra de Mariola i respecte del contingut i la tramitació de l'estudi d'impacte ambiental del projecte. Així mateix, pregunta si s'ha informat del projecte la Comissió de les Comunitats Europees, i si s'ha estudiat la viabilitat d'un traçat alternatiu per Muro, Cocentaina, Alcoi i Ibi.  
Vist que, en data 19 d'octubre de 1993, l'empresa ENAGAS SA va trametre a aquesta Conselleria de Medi Ambient el projecte tècnic d'instal·lacions del gasoducte València-Alacant, manifestant que era el mateix document que es va sotmetre a informació pública.  
Vist que el 28 d'octubre de 1993 es va sol·licitar a la Direcció Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia la remesa del resultat de la informació pública, tràmit que aquella direcció provincial va fer simultàniament amb la d'Alacant.  
Vist que, en data 3 de novembre, es va sol·licitar a l'empresa promotora del projecte una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en els termes següents:  
- La informació del projecte continguda en l'estudi d'impacte ambiental resulta insuficient per a avaluar la incidència d'aquest, fet pel qual hauria d'ampliar-se.  
- S'hi han omès els apartats d'estudi d'alternatives al traçat i la justificació de la solució adoptada, especialment pel que fa al tram 10 (serra de Mariola).  
- No s'hi ha avaluat de forma suficient l'efecte del traçat sobre l'avifauna nidificant.  
- L'estudi de la vegetació haurà de ser ampliat en aquelles àrees especialment sensibles i en aquelles en què siga previsible l'aparició d'espècies vegetals rares, endèmiques o amenaçades.  
- No s'hi ha definit el medi sòcio-econòmic i institucional ni la incidència sobre els elements que el composen (el patrimoni històrico-artístic, els sectors productius i el sistema territorial).  
- Les mesures correctores proposades són generals i imprecises, per la qual cosa hauran de replantejar-se amb major profunditat.  
Vist que amb la sol·licitud d'ampliació esmentada es van remetre a l'empresa promotora del projecte els informes obtinguts en la fase de consultes de diferents ajuntaments i organismes que s'havien rebut en aquesta conselleria fins aquell moment.  
Vist que es van mantenir diferents contactes i reunions amb l'empresa redactora de l'estudi d'impacte ambiental a fi de puntualitzar al màxim els continguts de l'ampliació d'aquest estudi que havia sol·licitat aquesta Direcció General.  
Vist que en data 20 de novembre de 1993 es van trametre a ENAGAS SA els informes obtinguts en fase de consultes corresponents a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'Ajuntament d'Alacant i l'Ajuntament d'Elx, rebuts en aquesta direcció general després del 3 de novembre de 1993.  
Vist que el 3 de desembre de 1993 es va rebre en aquesta Conselleria la Resolució núm. 140/III, aprovada per la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes, de la qual es desprèn la necessitat de modificar el traçat del projecte del gasoducte en cas que aquest afecte negativament la serra de Mariola.  
Vist que, amb data 13 de desembre de 1993, es va rebre l'ampliació de l'estudi ambiental sol·licitada.  
Vist que, una vegada revisada l'ampliació presentada, amb data 16 de desembre de 1993, es va sol·licitar a l'empresa redactora de l'estudi d'impacte ambiental una major informació respecte dels punts següents, insuficientment tractats a judici d'aquesta Direcció General en l'ampliació de l'esmentat estudi:  
- Alternatives al traçat al seu pas per al serra de Mariola.  
- Calendari detallat del projecte de restauració dels terrenys afectats.  
- Afecció del traçat proposat sobre la població de Populus euphratica al seu pas pel terme municipal d'Elx.  
- Mesures de conservació i adequació de sòls en àrees naturals en què hi haja limitacions de l'espessor del sòl per la presència de roca mare consolidada.  
Vist que, amb data 17 de desembre de 1993, l'empresa promotora va remetre a aquest servei l'estudi de les alternatives al traçat del gasoducte al seu pas per la serra de Mariola. Aquest estudi descarta, per l'elevat impacte que té, el traçat inicialment proposat, i s'inclina per un nou traçat per l'interior de la serra (denominat en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental {REF alternativa tècnicament viable}), el qual transcorre en gran part per terrenys de cultiu. Així mateix, l'estudi rebutja l'alternativa d'envoltar Mariola per l'oest i el sud pel cost econòmic (superior en 188 milions a l'alternativa elegida) i pel major impacte social; aquest impacte es valora, en l'estudi esmentat, basant-se en l'experiència obtinguda en casos similars, considerant que hi ha una relació directa entre la contestació social al projecte (entesa com a {REF nombre d'expedients denunciats i resolts per via judicial}) i la distància de la conducció d'edificis habitats, centres de treball, edificis públics o altres; es considera distància crítica els 200 metres.  
L'alternativa de traçat consistent a salvar la serra de Mariola per l'est, seguint la vall del riu Serpis, no ha estat considerada ja que, segons els redactors, aquesta alternativa implicaria un traçat que travessaria la ciutat d'Alcoi.  
Cal destacar que l'esmentat que l'esmentat informe complementari no fa una avaluació de les alternatives respecte a l'impacte sobre factors rellevants del medi, com el patrimoni arqueològic.  
Vist que el 21 de desembre de 1993 es va rebre la resposta a l'escrit d'aquest Servei de 16 de desembre. En aquesta contestació s'aporta una major informació sobre els punts sol·licitats per aquesta direcció general, sense que puguen considerar-se totalment corregides les deficiències detectades.  
Vist que en data 1 de febrer de 1994, la Direcció Provincial d'Indústria i Energia d'Alacant del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria l'informe ENAGAS SA sobre les respostes a les al·legacions al traçat del gasoducte a la província d'Alacant.  
Vist que en data 1 de febrer de 1994 la Direcció Provincial d'Indústria i Energia a València del Ministeri d'Indústria i Energia va trametre a aquesta conselleria les al·legacions al projecte del gasoducte presentades durant el període d'exposició pública a l'esmentada delegació, junt amb l'informe d'ENAGAS SA sobre les respostes a les esmentades al·legacions.  
Vist que d'un total de 145 al·legacions presentades dins del termini, l'esmentada Direcció Provincial de València en va remetre a aquesta Conselleria 64, el contingut de les quals afecta aspectes de caràcter ambiental. Les al·legacions presentades poden resumir-se en els punts següents:  
1. Afecció del traçat a la serra de Mariola  
- El traçat proposat travessa de nord a sud la serra de Mariola, espai natural de característiques singulars en vies de protecció per part de la Generalitat Valenciana. El pas del gasoducte per aquest paratge suposa un impacte ambiental sever.  
- L'estudi d'impacte ambiental del projecte resulta insuficient i no compleix els requisits exigits per la legislació en la matèria.  
- Per tot això, se sol·licita una variació en el traçat que evite l'afecció a la serra de Mariola i aprofite les infrastructures viàries existents.  
2. Afecció a parcel·les cultivades: a més dels perjudicis sobre el cultiu derivats de l'ocupació del sòl i de les servituds imposades, el pas del gasoducte per aquestes parcel·les implica un impacte paisatgístic.  
3. Finalment, l'Ajuntament de Picassent al·lega l'afecció que el gasoducte produirà sobre el sòl no urbanitzable protegit denominat Clot de les Tortugues, al costat del barranc de Ninyerola, en què concorren característiques ambientals de gran interès.  
Vist que en data 3 de febrer de 1994, l'Ajuntament de Picassent va trametre a aquesta conselleria una còpia de l'acord pres per la comissió informativa d'urbanisme d'aquest ajuntament el dia 22 de novembre de 1993, per la qual s'emet dictamen favorable a la construcció del gasoducte en el terme municipal esmentat, en constatar els estudis tècnics realitzats que aquest traçat no perjudica l'àmbit natural del Clot de les Tortugues, ja que hi incideix en una superfície molt petita i desproveïda de massa arbòria.  
Atès que durant el tràmit de l'expedient, els tècnics d'aquesta conselleria han emès diversos informes sobre la possible afecció del traçat del gasoducte al seu pas per la serra de Mariola. Aquests informes coincideixen a destacar l'excepcional interès ambiental i cultural de l'àrea, remarcant la necessitat que l'empresa promotora planteje alternatives de traçat que eviten el pas per la serra.  
Atès que la serra de Mariola presenta un dels enclavaments més valuosos des del punt de vista ambiental de la Comunitat Valenciana, per ser un dels pocs espais on encara es poden encontrar les comunitats vegetals que abans d'intensificar l'activitat transformadora de l'home cobrien aquestes muntanyes, que ocupen el nord de la província d'Alacant i el sud de la de València, i que constitueixen des del punt de vista de la flora i la vegetació una àrea de característiques singulars no sols dins de la Comunitat Valenciana, sinó també del Mediterrani.  
Encara s'hi troben comunitats vegetals evolucionades ben conservades, com el carrascar (Quercetum rotundifoliae), amb un estrat arbori dominat per la carrasca (Quercus rotundifolia), un estrat arbustiu amb marfull (Viburnum tinus), lligabosc mediterrani (Lonicera implexa), arítjol (Smilax aspera), rogeta (rubia peregrina), galzeran (Ruscus aculeatus), aladern (Rhamnus alaternus), entre d'altres, i un estrat herbaci amb diverses plantes esciòfiles, a més d'abundants molses i líquens.  
Aquest carrascar, en les ombries humides i amb sòls profunds, s'enriqueix amb espècies submediterrànies de gran interès com ara el feixe de flor (Fraxinus ornus), el roure valencià (Quercus faginea), el teix (Taxus baccata), l'auró o blada de fulla menuda (Acer opalus subsp. granatense), la moixera Sorbus aria), etc.  
S'ha constatat que la biodiversitat florística de la serra es basa en l'abundància de les plantes que, des de temps immemorials, s'han utilitzat com a medicinals i aromàtiques, presents fonamentalment en els matolls. A més, les formacions vegetals rupícoles tenen molt bona presentació en les abundants penyes, cingles i pedregams.  
Si es té en compte l'extensió relativament reduïda de la serra (16.000 ha), la xifra d'espècies que hi apareixen, estimada en 1.175, és notable, i reflecteix una riquesa florística important.  
Cal destacar la presència d'algunes espècies vegetals endèmiques amb una àrea de dispersió mundial reduïda, com són Salvia blancoana subsp. mariolensis, Centaurea mariolensis, Hieracium loscosianum, Cirsium valentinum, Campanula rotundifolia subsp. aitanica, etc., com també moltes altres plantes que, sense ser endèmiques, resulten molt rares per al conjunt de la Comunitat Valenciana.  
Algunes de les comunitats vegetals presents en la serra s'inclouen en l'annex I de la Directriu 92/43, del Consell de la CEE, com a tipus d'habitats naturals d'interès comunitari per a la conservació dels quals cal designar zones especials de conservació:  
- Pedregams de les muntanyes mediterrànies, Scrophularion sciophilae (codi H1/51.2-85.7).  
- vegetació casmofítica de penyals, subtipus calcícoles, Potentilletaria caulescentis (codi A2/73.4-18.3B)  
- Boscos caducifolis mediterranis i submediterranis, rouredes ibèriques de roure valencià (Quercus faginea),Aceri-Quercion fagineae (codi I2/41.77)  
- Boscos caducifolis mediterranis i submediterranis, vegetació de rius i rambles, Nerio-Tamaricetea: Rubo-Nerion oleandri (codi I2/44.8).  
- Boscos esclerofils mediterranis, carrascars, Quercion ilicis (codi I3/45.3)  
Pel que respecta a la fauna, a la serra de Mariola viuen nombroses espècies d'aus silvestres estrictament protegides per la Directriu 79/409/CEE. Aquesta normativa dóna la màxima protecció europea a les aus de Mariola següents:  
Rapaces diürnes  
- Águila marcenca ( Circaetus gallicus )  
- Astor ( Accipiter gentilis )  
- Esparver vulgar ( Accipiter nisus )  
- Aligot ( Buteo buteo )  
- Águila daurada o real ( Aguila chrysaetos )  
- Águila cuabarrada ( Hieraetus fasciatus )  
- Xoriguer ( Falco tinnunculus )  
- Falcó peregrí ( Falco peregrinus )  
Rapaces nocturnes  
- Òliba ( Tyto alba )  
- Xot ( Otus scops )  
- Duc ( Bubo bubo )  
- Mussol ( Athene noctua )  
- Gamarús ( Strix aluco )  
- Mussol banyut ( Asio otus )  
Altres aus  
- Enganyapastors ( Caprimulgus europaeus )  
- Picot garser gros ( Picoides major )  
- Oreneta de la ribera ( Riparia riparia )  
- Cuereta blanca ( Motacilla cinerea )  
- Trobat ( Anthus campestris )  
- Còlit gris ( Oenante oenanthe )  
- Tallarot emmascarat ( Sylvia hortensis )  
- Tallarot gros ( Sylvia borin ).  
Un dels valors més importants de la serra de Mariola és el seu paisatge. La variada geomorfologia amb predomini de relleus abruptes, les nombroses fonts, els rius, el mosaic format pels diferents tipus de vegetació natural i camps de cultiu, les construccions tradicionals (masies, castells, geleres, etc.) conformen un paisatge molt valuós en comparació amb les àrees urbanes i les zones naturals fortament degradades de l'entorn.  
Els innegables valors ambientals de Mariola descrits fins ara configuren en aquesta àrea un espai natural d'unes característiques excepcionals. Fruit d'aquesta excepcionalitat és la pràctica unanimitat amb que diferents entitats i institucions d'àmbit autonòmic, estatal i comunitari han sol·licitat un estatus legal de protecció per a la zona. Per aquesta raó, Mariola apareix pràcticament en totes les llistes d'espais naturals que s'han de protegir que han estat confeccionats per al territori valencià, tant atenent les característiques ambientals individualitzades (espècies de fauna i flora, hàbitats, patrimoni paleontològic, etc.) com a una visió més sintètica i integrada del medi natural.  
Conseqüència de la unanimitat científica i social de tot l'exposat és el que ha fet que les Corts Valencianes emeteren un resolució en què sol·liciten la protecció de la serra i la redacció d'un pla d'ordenació dels recursos naturals per a aquesta.  
Atès que en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentada a aquesta conselleria, l'empresa promotora descarta el traçat inicialment proposat per l'elevat impacte ambiental. També descarta l'alternativa consistent a vorejar la serra per l'oest, a pesar de no presentar en principi dificultats tècniques i que evitaria totalment l'impacte ambiental sobre la serra, sense que representés un increment econòmic excessiu ni una alteració substancial dels plans per al subministrament de gas natural als municipis previstos.  
Atès que l'alternativa elegida per ENAGAS SA en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental (on és denominada {REF alternativa tècnicament viable}) implica mantenir el pas del gasoducte per la serra de Mariola.  
Atès que segons un informe emès pels tècnics de la Conselleria de Medi Ambient després d'efectuar una visita al tram de traçat comprès entre la depressió de Bocairent i Benifaraig a fi d'avaluar sobre el terreny l'impacte previsible del traçat proposat en aquell sector posa de relleu l'afecció a una vegetació natural formada per pinar i carrascar, amb fragments de vegetació més oberta de bosquina, fet que significa que en alguns trams el carrascar (vegetació potencial de la zona) està ben estructurat i es troba pròxim a nivells òptims.  
També constaten que el sòl afectat pel traçat previst està poc desenvolupat, amb una gran pedregositat, a més de freqüents afloraments rocosos en la superfície, tipus de sòl que, per les especials característiques que té, denudat quan no fràgil per l'escàs recobriment que presenta, dificulta l'adopció de mesures correctores. La gran pedregositat i l'existència d'afloraments rocosos condiciona les tècniques d'excavació que s'han d'utilitzar-hi (pressumiblement amb l'ús d'explosius) i per això fa tenir dubtes raonables sobre l'eficàcia de les mesures de restauració, una vegada acabades les obres, i més considerant que l'àrea afectada és visible no sols des de la població de Bocairent, sinó també des d'un ampli sector de la vall, especialment des de la carretera C-3316, entre Bocairent i Ontinyent.  
Atès que segons un informe emès per tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, després de consultar el Catàleg de Jaciments Arqueològics de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, es posa de manifest que l'alternativa elegida per ENAGAS en l'informe complementari podria afectar almenys dues àrees riques en jaciments catalogats: d'una banda, l'Alt de Sant Jaume, al voltant del qual hi ha pintures esquemàtiques que s'han de considerar, d'acord amb la legislació sectorial aplicable, un bé d'interès cultural, i, de l'altra, l'àrea cultivada pròxima als marges del tram inicial del riu Vinalopó, en què apareixen nombroses restes relacionades amb un poblament dispers del Neolític.  
Atès que les alternatives analitzades en l'informe complementari II de l'estudi d'impacte ambiental no han estat suficientment avaluades des del punt de vista ambiental, en la documentació presentada en aquesta conselleria per l'empresa promotora.  
Atès que, malgrat la voluntat demostrada per l'empresa ENAGAS SA en el sentit de reduir al mínim l'impacte ambiental del projecte, tal com ha quedat patent durant la tramitació de l'expedient, no ha estat possible establir una alternativa ambientalment acceptable, a judici d'aquesta Conselleria, al traçat per la serra de Mariola.  
Atès que ha estat constatada l'afecció negativa del projecte del gasoducte sobre la serra de Mariola, en el sentit recollit per la Resolució 140/III, aprovada per la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes.  
Atès que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5è de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
Atès que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables.  
Atès que l'article 5è de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atès que el Decret 182/1992, de 10 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es modifica el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i la formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
1. Estimar acceptable a l'efecte ambiental el projecte de gasoducte de transport Paterna-Callosa de Segura, en els trams compresos entre els vèrtex següents:  
- VV-001 (Paterna) a V-A-17 (Alfafara)  
- V-A-47 (Alcoi) a V-A-374 (Callosa de Segura)  
La declaració favorable s'entén en tant que es garantesca el compliment de les condicions incloses en el punt segon d'aquesta declaració, a més dels que s'especifiquen en l'estudi d'impacte ambiental i les ampliacions d'aquest, en tant no entren en contradicció amb aquells.  
També, en el tram comprés entre els vèrtex V-A-241 a V-A-248, corresponent a l'encreuament de la sèquia del Pantà, en el terme municipal d'Elx, el traçat haurà d'adaptar-se a la proposta realitzada per l'Ajuntament d'Elx, de manera que s'evite l'afecció a la població de Populus euphratica existent.  
2. Tornar l'expedient per al tram comprès entre els vèrtex V-A-17 a V-A-47. Aquest tram correspon a l'àrea de la serra de Mariola, en els termes municipals d'Alfarara, Bocairent i Alcoi.  
Per a aquest tram, el promotor haurà de presentar davant aquesta conselleria, una nova proposta de traçat, amb el corresponent estudi d'impacte ambiental. Aquesta proposta haurà de ser acceptable des del punt de vista ambiental, i no haurà de produir afeccions negatives sobre la serra de Mariola.  
Segon  
Per als trams l'impacte ambiental dels quals haja estat considerat acceptable, d'acord amb el punt primer d'aquesta declaració, s'aplicaran les mesures correctores següents:  
1. Traçat  
1.1. D'acord amb les observacions presentades davant d'aquesta conselleria pels corresponents ajuntaments, l'empresa promotora haurà de prendre les mesures necessàries per a limitar l'afecció a les àrees següents:  
Alberic (València): sòl urbà en la urbanització de San Cristòbal.  
Riba-roja del Túria (València): sòl urbà en el Pla Parcial l'Oliverar (subpolígon II) i sòl apte per a urbanitzar en el sector 13 (depuradora d'aigües residuals).  
1.2. També es prendran les mesures oportunes per a limitar l'afecció a les àrees classificades en el planejament municipal com a sòls no urbanitzables d'especial protecció en els municipis següents:  
Montesa (València): sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística.  
Alberic (València): sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica.  
Llanera de Ranes (València): sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.  
1.3. Les mesures requerides en el punt anterior seran aplicables a la resta dels termes municipals afectats en què el traçat projectat transcórrega per sòls classificats com a no urbanitzables d'especial protecció ecològica, forestal o paisatgística, en funció de les característiques físiques i ecològiques d'aquests.  
1.4. En qualsevol cas, de manera prèvia a l'inici de les obres, l'empresa promotora haurà de presentar davant aquesta Conselleria un informe en què es detallen les mesures adoptades per donar compliment a les condicions exposades en els punts 1.1, 1.2 i 1.3.  
2. Mesures protectores d'espècies de flora  
2.1. De manera prèvia a l'inici de les obres, es farà un inventari exhaustiu de les espècies vegetals presents en els trams de vegetació natural afectats pel projecte, a fi de constatar la presència o absència d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també les recollides en l'annex I del Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades.  
2.2. En el cas que la prospecció oferesca un resultat positiu, i en funció de la categoria en què s'emmarquen les espècies trobades, es procedirà d'acord amb les esmentades ordres legals.  
2.3. a l'efecte de l'impacte ambiental, s'equiparen amb el màxim nivell de protecció Vella lucentina i Limonium sp pl., la presència de les quals és possible en àrees afectades pel traçat.  
2.4. En qualsevol cas. l'inventari a què es refereix el punt 2.1, i les eventuals mesures de protecció que s'han de prendre, s'han de presentar a aquesta conselleria per a l'aprovació i supervisió.  
3. Mesures protectores d'espècies de fauna  
3.1. Per a la protecció de les espècies d'avifauna nidificant durant la fase de construcció, seran d'aplicació les mesures recollides en l'apartat corresponent de l'informe complementari 1, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental:  
- Inspecció detallada de tots els arbres i les àrees de probable nidificació, en una franja de 100 m d'ample, almenys cinc mesos abans de l'inici de les obres, a fi de detectar la presència de nius d'espècies protegides o d'especial interès.  
- Prohibició d'usar explosius en les zones considerades d'especial interès per a la nidificació entre els mesos de febrer i juliol.  
- Seguiment durant les obres, i després de concloses, dels individus sobre els quals s'ha actuat.  
3.2. Per a la resta d'espècies de fauna afectades per les obres, seran d'aplicació les mesures correctores incloses en el corresponent estudi d'impacte ambiental i en les posteriors ampliacions.  
4. Préstec de materials  
4.1. En el cas que el material extret de la rasa no siga la qualitat adequada, tal com preveu el projecte tècnic, els -materials de rebliment que calguen per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades, d'acord amb el que especifica el document I de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
4.2. En cap cas es permetrà l'obtenció de terres de préstec en altres àrees, qualsevol que siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals d'explotació.  
4.3. Si per qualsevol causa resulta imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a l'explotació i la restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per la conselleria.  
5. Àrees d'aplec, dipòsits de materials i parcs de maquinària  
5.1. Les platges de provisió de materials que calga establir per executar les obres, i els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desproveïts de vegetació natural.  
5.2. Els dipòsits i abocadors temporals se situaran també en àrees cultivades i, en qualsevol cas, en terrenys adjacents a vies de comunicació. Cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per aïllar visualment les zones esmentades mitjançant una tanca temporal.  
5.3. Una vegada acabada l'activitat en les instal·lacions auxiliar esmentades, es procedirà a la restauració, d'acord amb les mesures previstes per a la restauració de la traça principal del gasoducte.  
6. Zones d'abocadors  
6.1. Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa que per les seues característiques siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el rebliment d'aquesta, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts identificats i legalitzats.  
6.2. De manera prèvia a l'inici dels abocaments, i en qualsevol cas abans de tres mesos, l'empresa promotora presentarà a aquesta Conselleria un estudi on es detallen les possibles localitzacions per a l'abocament d'aquests materials i el projecte de restauració d'aquestes, a fi d'obtenir la preceptiva estimació d'impacte ambiental.  
6.3. Les àrees proposades com a abocador d'inerts hauran de situar-se en terrenys plans o en buits existents en el terrenys (pedreres abandonades), cultivats o desproveïts de cobertura vegetal; l'impacte visual haurà de ser reduït, i no hauran d'estar sotmesos a risc d'inundació, esllavissada o altres.  
6.4. Altres materials residuals de l'obra, com ara cables, restes de tanques, etc., el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, es retiraran i dipositaran en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.  
6.5. Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball, es tractaran segons el que preveu el punt 8.3 d'aquesta declaració.  
7. Patrimoni històrico-artístic  
7.1. Amb caràcter general, per a tot el traçat proposat, s'aplicaran les mesures preventives indicades en l'estudi arqueològic (annex 5 del projecte tècnic del gasoducte), que consistiran en:  
- Presència en obra, de forma permanent, d'un arqueòleg.  
- Realització de prospeccions prèvies a l'inici de les obres, a fi de posar de manifest l'existència de restes o estructures en el subsòl.  
- Especial vigilància en els trams on el traçat inicialment proposat ha estat desviat per l'existència de jaciments.  
7.2. En el cas de la zona de protecció arqueològica classificada com a tal en el planejament urbanístic de Crevillent, es notificarà amb suficient antelació a l'ajuntament del municipi l'inici dels treballs en l'esmentada zona, a fi que l'oficina municipal d'arqueologia supervise aquests treballs.  
8. Obertura de la pista de treball  
8.1. En les àrees naturals o cultivades en què hi haja sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm i en pendents inferiors al 25 %, l'obertura de la pista es farà segons el que especifica l'estudi d'impacte ambiental.  
8.2. En la resta de les àrees afectades pel gasoducte en les quals hi haja sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, s'actuarà d'acord amb els criteris següents:  
- L'aclarida i l'estassada de l'àrea corresponent a la pista de treball es farà eliminant únicament la part aèria de la planta, mitjançant el mètode de l'artiga. En aquelles zones del traçat en què el sòl tinga una espessor inferior a 10 cm o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no hi haurà cap estassada, i es permetrà el pas de la maquinària sobre les restes dels vegetals existents.  
- En qualsevol cas, l'habilitació de la pista es farà sense retirar la capa superficial (10-20 cm proposats en el projecte) del perfil del sòl, aportant material procedent de la pròpia obra únicament en cas que siga imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.   
8.3. Les restes vegetals que s'hagen eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i tractats per a la posterior utilització en la fase de restauració.  
8.4. Quan les obres afecten àrees amb un risc elevat d'incendis forestals, i en general totes les zones de vegetació natural, s'hauran d'extremar les mesures de precaució especificades en l'estudi d'impacte ambiental, i s'hauran de complir les recomanacions de caràcter general emeses al respecte per la Conselleria de Medi Ambient, les quals seran aplicables tant als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs com ara l'ús d'explosius. En qualsevol cas, queden expressament prohibits:  
- La crema de materials residuals o de rebuig,  
- L'emmagatzematge o el transport de materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.  
9. Preparació del terreny per a la restauració  
9.1. Els tractaments de descompactació que hi caldrà fer seran els següents:  
- Subsolat: es restringeix a l'encreuament del riu dels Sants, i es farà a una profunditat de 70 cm.  
- Escarificat: es restringeix als terrenys als terrenys indicats en el punt 8.1.  
- A les àrees especificades en el punt 8.2, sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significatiu, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en què hi haja obertura de clots per a la posterior plantació.  
9.2. Finalitzada la descompactació a què al·ludeix el punt anterior, segons el que especifiquen l'estudi d'impacte ambiental i el punt 8.3, les restes vegetals prèviament eliminades s'estendran sobre el terreny afectat per les obres.  
9.3. Durant el període transcorregut entre l'acabament de les obres del gasoducte i l'inici de la replantació, es garantirà la permanència del sòl en les condicions culturals adequades i la mínima pèrdua de sòl vegetal.  
10. Revegetació  
10.1. Per a l'elecció de les dates en què s'efectuarà la restitució de la vegetació, es tindrà en compte el període òptim per efectuar les plantacions amb les màximes garanties de viabilitat. En cap cas aquestes plantacions s'efectuaran abans del mes d'octubre ni després del de febrer.  
10.2. En tots els casos, el tipus de plantació que es farà serà la que l'estudi d'impacte ambiental classifica d'alta densitat (1 u/m2), amb distribució a portell en línies d'1 clot/metre i 1 metre de separació entre línies, eliminant la plantació denominada de baixa densitat.  
10.3. Els grups i els percentatges d'espècies que s'han d'utilitzar en la restitució de la vegetació seran els següents (s'usa la mateixa numeració i denominació que en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de restauració):  
1. Bosquina poblada d'arbres (trams 2 i 6)  
Quercus coccifera 15 %  
Pistacia lentiscus 15 %  
Rhamnus lycioides 10 %  
Pinus halepensis 10 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Rhamnus alaternus 10 %  
Phillyrea angustifolia 10 %  
Chamaerops humilis 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
2) Pinar de pí blanc (trams 3, 6 i 8)  
Pinus halepensis 25 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Rhamnus alaternus 10 %  
Phillyrea angustifolia 10 %  
Quercus coccifera 10 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Arbutus unedo 5 %  
Pistacia lentiscus 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Chamaerops humilis 5 %  
Rhamnus lycioides 5 %  
Lonicera implexa 5 %   
3) Garriga (trams 2, 4 i 8)  
Quercus coccifera 15 %  
Rhamnus alaternus 15 %  
Phillyrea angustifolia 15 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Lonicera implexa 10 %  
Quercus rotundifolia 10 %  
Rhamnus lycioides 10 %  
Pistacia lentiscus 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Chamaerops humilis (\*) 5 %  
(\*) en el tram 8, aquesta espècie se substituirà per Pistacia terebinthus en igual percentatge.  
4) Pinar-carrascal (trams 11 y 12)  
Quercus rotundifolia 25 %  
Pinus halepensis 15 %  
Viburnum tinus 10 %  
Lonicera implexa 10 %  
Quercus coccifera 10 %  
Cytisus heterochrous 10 %  
Arbutus unedo 5 %  
Crataegus monogyna 5 %  
Pistacia terebinthus 5 %  
Rhamnus alaternus 5 %  
5) Garriga poblada (trams 11, 12 y 13)  
Rhamnus alaternus 20 %  
Phillyrea angustifolia 20 %  
Quercus coccifera 15 %  
Rhamnus lycioides 15 %  
Juniperus oxycedrus 1 5 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Pinus halepensis 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
10.4. Per al grup 6), Ribera, es mantindrà la densitat de plantació de 0,25 u/m2 (2 m x 2 m) i les espècies proposades. Les espècies pròpies de la bosquina camèfita proposades el projecte de restauració Cistus albidus, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Thimus vulgaris i Genista scropius) seran substituïdes per espècies pròpies de garrigues i amb elevada capacitat de rebrot ( Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Phillyrea angustifolia, Lonicera implexa, Arbutus unedo, Quercus coccifera , etc.), i Hedera helix en el cas de talussos amb pendents elevades i risc d'erosió.  
10.5 L'actuació d'hidrosembra, prevista per a àrees semiàrides del sud de la província d'Alacant (trams 13 i 14), es completarà amb la plantació d'arbustos com ara Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides, Osyris quadripartita o Retama sphaerocarpa .  
10.6. Les plantes que s'usen per a la revegetació seran d'una o dues sabes i no hauran de superar els 50 cm d'alçària, llevat del gènere Salix i altres espècies de ribera propagades per estaca, que no hauran de superar els 100 cm. L'origen d'aquestes plantes serà preferiblement pròxim al lloc en què siguen replantades, evitant en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o distintes de les autòctones.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució no es pot interposar cap recurs per no ser un acte definitiu en via administrativa; la qual cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana .