Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9477)

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueológica, el jaciment arqueològic de la Picola, al terme municipal de Santa Pola, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8955

Data del DOGV
:   18-11-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/9477


Data del document
:   09-11-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueológica, el jaciment arqueològic de la Picola, al terme municipal de Santa Pola, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2020/9477]  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Santa Pola (Alacant) perquè es declare bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica el jaciment arqueològic de la Picola, situat en el terme municipal de Santa Pola (Alacant).  
Vistos els informes del Museu del Mar de Santa Pola i dels serveis territorials de Cultura i Esport d'Alacant, favorables a la incoació de l'expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica l'esmentat jaciment.  
Considerant el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Consellería d'Educació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
Primer  
Incoar l'expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica el jaciment de la Picola, situat en el nucli urbà de Santa Pola (Alacant), i encarregar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, delimitar i descriure aquest bé i el seu entorn i fixar-ne les normes de protecció en els annexos que s'adjunten a aquesta resolució.  
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució als interessats i a l'Ajuntament de Santa Pola, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62 en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol intervenció en el jaciment arqueològic i el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la realització i a l'atorgament de llicència municipal si fora el cas, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en els immobles als quals es refereix aquesta incoació.  
  
Quart  
Aquesta incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten la zona arqueològica i el seu entorn de protecció, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió l'efecte de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldrà després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en aquesta resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interés general hagen de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa l'esmentat article.  
  
  
Cinqué  
Conforme al que es preveu en l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que totes les persones que hi tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició dels interessats en la Direcció General de Cultura i Patrimoni, avinguda de la Constitució núm. 284 de València.  
  
Sisé  
Que en compliment del que es disposa en l'article 27.3 de la llei es notifique aquesta resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'Administració General de l'Estat per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que aquesta resolució, amb els seus annexos, es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 9 de novembre de 2020.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment   
de la Picola a Santa Pola (Alacant), descripció de les parts  
 integrants o consubstancials del jaciment i valors patrimonials   
que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació principal:  
Jaciment arqueològic de la Picola  
  
2. Localització:  
Província: Alacant  
Comarca: Baix Vinalopó  
Municipi: Santa Pola  
  
3. Delimitació literal del jaciment:  
El jaciment arqueològic està inclòs en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana. La Picola i el Portus Illicitanus estan considerats béns de rellevància local segons consta en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 30 abril 2009, núm. 80-1 (Pla general d'ordenació urbana), i àrea arqueològica del Portus i Cementeri.  
  
Les zones que comprén estan classificades com a béns immobles inclosos en la secció segona amb la consideració de béns de rellevància local. Espais de protecció arqueològica:  
- Espai de protecció arqueològica: Factoria romana de salaons. Codi 28.08.511-357  
€ Espai de protecció arqueològica: Jaciment ibèric segle IV a. C. Codi 42.15.853-410  
€ Espai de protecció arqueològica: Jaciment romà de l'avinguda Portus Illicitanus. Codi 17.44.161-619  
€ Zona arqueològica del Portus Illicitanus i antic Cementeri. Codi 6.91.292-117  
  
3.1. Ubicació:  
Està situat en el paratge homònim, en uns terrenys propietat de l'Ajuntament de Santa Pola (Alacant), amb CIF I3546387U, situat a la plaça de la Constitució, 3 (CP 03469). Les dades administratives aportades justifiquen la delimitació del jaciment i de l'entorn de protecció de la proposta, tenint en compte les construccions existents, la seua naturalesa, antiguitat i possibilitat d'existència de restes arqueològiques relacionades amb les exhumades fins hui. Els terrenys proposats com a zona arqueològica són de titularitat pública, en concret de l'Ajuntament de Santa Pola, mentre que en l'àmbit de l'entorn se'n troben tant de públics com de privats entorns de protecció F-16 Jaciment ibèric i F-18 Factoria de salaó romana (segons el PGOU de Santa Pola).  
El jaciment està enclavat en una finca urbana situada al costat de la carretera Elx-Santa Pola, a l'altura del Cementeri Municipal.  
  
En l'actualitat la zona arqueològica es troba a una distància de 577 m de la mar i a 3 m sobre el seu nivell. Aquesta és la situació a la qual l'han portada segles de constant sedimentació natural i oscil·lacions del nivell de la mar. No obstant això, en l'Antiguitat l'àrea arqueològica es trobava en la línia de costa, com han demostrat les excavacions i sondejos realitzats en 2007.  
  
3.2. Coordenades:  
Sentit horari. Fus 30. ETRS89  
UTMe: X 713265  
UTMn: Y 4230490  
Altura: mínima: 2,55 m.s.n.m.; màxima: 4,27 m.s.n.m.  
El jaciment arqueològic s'estén entre els següents punts:  
  
Origen punt A1: X: 713265 Y: 4230490  
  
Coordenades  
Punts X Y  
Origen A1 905280 4230490  
2 606276 4230454  
3 068408 4230418  
4 004994 4230467  
5 698920 4230440  
6 068644 4230408  
7 385931 4230341  
8 081269 4230332  
9 541567 4230301  
80 837990 4230291  
03 423028 4230287  
99 675497 4230238  
61 431644 4230257  
53 422739 4230271  
83 221872 4230287  
39 241134 4230280  
91 886247 4230327  
76 246280 4230339  
44 590097 4230392  
77 227767 4230427  
88 848212 4230460  
  
3.3. Referències cadastrals:  
Terme municipal de Santa Pola (Alacant). Zona urbana.  
Localització (segons documentació obtinguda en la seu electrònica del Cadastre):  
31059A3YH1330N0001XE Avinguda Salamanca 2 (B) Sòl sense edificar (derrocada, pendent baixa cadastral).  
3669659QL6820T9952IJ Carretera Elx-Santa Pola 5 (derrocada, pendent baixa cadastral).  
4538898PL3868N6800FJ Carretera Elx-Santa Pola 7 (derrocada, pendent baixa cadastral).  
8244025HW5049Q1588YJ Carretera Elx-Santa Pola 7(A) (derrocada, pendent baixa cadastral).  
Respecte a les finques identificades com a Picola, Pista Karts i Pàrquing Mercat ambulant, estan en procés de regularització cadastral des de 2016 per part de la Direcció General del Cadastre, com a conseqüència de la investigació sobre la titularitat de la parcel·la del Pàrquing Mercat ambulant. Segons la seu electrònica del Cadastre no hi ha béns immobles assignats per a aquestes dades cadastrals.  
  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic de la Picola declarat bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica  
  
El jaciment arqueològic de la Picola, situat en el nucli urbà de Santa Pola (Alacant), constitueix un important jaciment dins de la Comunitat Valenciana.  
Santa Pola es coneix històricament en època romana amb el nom de Portus Illicitanus (port de la important colònia romana d'Ilici o Illici, localitzada arqueològicament a l'Alcúdia d'Elx). En aquest es va poder desenvolupar una important indústria pròpia, derivada dels recursos marins (segurament ja des de l'Ibèric Antic). Gràcies a l'abundància de pesca i a les salines pròximes es van crear factories que produïen salaons (conserves de peix) i garum (salsa derivada de les deixalles del peix, molt apreciada en l'antiguitat i que s'utilitzava com a condiment en molts plats), que s'exportaven a altres llocs.  
Entre les principals restes immobles exhumades fins a hui hi ha una muralla amb torres d'època ibèrica i una factoria de salaons d'època romana. La primera, per la seua naturalesa entraria, dins del concepte genèric d'edificació de caràcter militar, que la legislació actual considera com a bé d'interés cultural en atenció al Decret de 22 d'abril de 1949, inclosa en la disposició addicional segona de la Llei 16/1985 del patrimoni cultural valencià. La segona en l'actualitat posseeix la categoria de bé de rellevància local i està inclosa en el Catàleg de béns i espais protegits del PGOU actual de Santa Pola.  
  
El jaciment ibèric i romà de la Picola està situat en el polígon urbà de les Salines de la localitat de Santa Pola, a 18 km al sud d'Alacant, en una zona d'expansió urbana al costat de l'avinguda de Salamanca i l'avinguda Portus Illicitanus. Es troba a la perifèria de l'actual barri antic de la ciutat, en una zona que actualment és d'interior però que en l'Antiguitat es trobava en la línia de costa, aspecte fonamental per a comprendre l'evolució de l'assentament com a empori ibèric i Portus Illicitanus en les seues diferents fases, des del segle V a. C. fins a època baiximperial (segle VI-VII d. C.), destacant l'extraordinària rellevància que va tindre el nucli entre mitjan segle V a. C. i el tercer quart del segle IV a. C.  
Les referències al Portus Illicitanus daten de l'antiguitat. Plini el Vell, en el segle I d. C. fa referència al sinus illicitanus; Pomponi Mela es refereix al sinus illicitanus en el qual inclou les ciutats d'Alone, Lucentia i Illici, i Claudi Ptolemeu que fa referència explícita al Portus Illicitanus en descriure el litoral contestà d'Hispània.  
Fou el Servei d'Investigació Arqueològica del Museu de la Mar de Santa Pola el que, a partir de 1987, va començar la delimitació de l'ampli conjunt arqueològic. A partir de 1991 es va desenvolupar un projecte hispanofrancés (Museu de la Mar - Casa de Velázquez - Centre Nacional per a la Investigació Científica) per a l'excavació i anàlisi de les fases ibèriques del jaciment. Entre els seus resultats cal destacar el descobriment del ja esmentat nucli fortificat ibèric dels segles V-IV a. C., amb una clara projecció empòrica.  
A partir de l'any 1997 un equip de la Universitat d'Alacant i el Museu de la Mar van escometre l'excavació i estudi sistemàtic de les estructures romanes de la Picola, especialment les restes de la factoria de salaons, continuant les investigacions per a determinar la seqüència estratigràfica completa de l'assentament. Es va distingir en el Portus Ilicitanus un poblat fortí ibèric de mitjan segle V a. C. fins al tercer quart del segle IV a. C.; ambients domèstics d'època augústia i segle I d. C.; magatzems del segle II fins a mitjan segle IV d. C, i una cetària amb dues fases de mitjan segle IV d. C. fins al segle VI d. C.  
  
Des d'època ibèrica el poblat fortificat degué estar fortament vinculat al nucli de l'Alcúdia d'Elx (Illici), amb la qual estaria connectat. El nucli romà de Santa Pola, el Portus Ilicitanus, quedaria emmarcat en el territorium d'Illici i, per tant, dependent d'aquesta colònia. La fundació del Portus Ilicitanus pogué haver estat vinculada a la creació de la colònia d'Illici i a la seua necessitat d'obrir-se al Mediterrani a través d'un enclavament que reunira unes condicions geogràfiques apropiades amb possibilitats de fondeig, resguard dels vents (proporcionat pel cap de Santa Pola) i proximitat a l'urbs.  
  
Els béns mobles recuperats en la zona arqueològica són igualment singulars i representatius d'alguns dels períodes assenyalats, tant en les intervencions realitzades com en troballes casuals anteriors, mostrant la importància i significació del jaciment.  
  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors:  
5.1. Descripció de la zona arqueològica:  
La Picola és una fortificació ibèrica amb característiques d'empori comercial i militar, amb una continuïtat habitacional que va des del segle V a. C. fins al VI d. C. Mostra el procés d'adaptació al món romà i a les circumstàncies històriques dominants.  
5.2. Parts integrants:  
En conjunt en la zona arqueològica de la Picola es documenten diverses estructures que conformen un ampli conjunt arqueològic en el qual es diferencien diferents fases, des de l'època ibèrica fins a la baiximperial.  
a) Poblat fortí ibèric (segles V-IV a. C.)  
El fortí o poblat emmurallat d'època ibèrica de la Picola constitueix una zona arqueològica de gran valor patrimonial i històric que delimita un espai intramurs de 2.960 m² i 6.570 m² si s'inclou el sistema defensiu. S'observa l'existència d'un llenç de muralla reforçat en els seus extrems per torres, envoltat d'un fossat i un antemural, configurant un tipus de fortificació defensiva que es coneix amb el nom de protiquisma, amb paràmetres formals i metrològics parangonables amb les fortaleses d'Emporion i Ullastret.  
La fortalesa té forma de tendència quadrangular de 55-62 m de costat i 1,60-1,80 m d'amplitud. Es troba totalment excavada tan sols en la seua cantonada nord-occidental i sondejada en diferents trams, per la qual cosa el coneixement del conjunt es limita a menys d'un 50 % (durant un seguiment arqueològic realitzat en 2019 es van documentar noves restes d'aquest fortí).  
b) Ambients domèstics d'època augústia segle I d. C.  
Des d'època ibèrica es detecta l'existència d'un hiatus fins a l'època romana, funcionalment i cronològicament relacionada amb la colònia d'Illici. En la fossa de fundació i en la base dels mateixos murs (fase I) de l'adjacent nucli romà s'han trobat les estructures i els materials relacionats amb la fundació del Portus Ilicitanus, d'època augústia. Aquesta fase s'ha trobat molt arrasada a causa de les successives construccions d'època romana.  
c) Magatzems i estructures portuàries (segles II-III d. C.)  
Aquestes estructures coincideixen amb l'època del desenvolupament portuari durant els segles II a IV d. C. Destaca una construcció compacta que presenta una orientació E-O, clarament distingible de la fase anterior. L'estructura presenta un pati central amb naus de 3 m en tres dels seus dos costats. En el seu costat septentrional presenta una altra nau adossada de 2,8 m que donaria lloc a un espai amb coberta de dos vessants.  
La disposició i forma d'aquesta construcció semblaria indicar que es tracta d'amplis espais diàfans que podrien posar-se en relació, més que amb usos domèstics o d'habitació, amb magatzems. Una cosa lògica si tenim en compte que es troba en una àrea portuària, al costat de la via que conduïa a Illici i a pocs metres de la mar.  
d) Necròpoli baiximperial (segles III-IV d. C.)  
En tota l'àrea arqueològica delimitada, des de les zones ocupades pel fortí ibèric fins a la cetària baiximperial es detecta una generalitzada dispersió d'enterraments que en algunes àrees generen concentracions que han oferit cronologies dels segles III-IV d. C. Es tracta en general d'inhumacions en fossa en què el cadàver es deposita en àmfora, caixa o a la capuccina, amb escassos aixovars.  
e) Àrea productiva de la factoria de salaons. Cetària (segles IV-V d. C.)  
Vinculada a l'última fase d'ocupació del Portus Ilicitanus destaca la factoria de salaons (cetària). Descoberta i excavada en part fa dècades. En 1977, un equip del Museu Arqueològic Provincial d'Alacant intervé en el lloc on apareixen construccions romanes relacionades amb la producció i venda de garum. Les diferents campanyes hispanofranceses realitzades entre 1991 i 1994 posen al descobert diverses restes arquitectòniques i materials ibèrics.  
La factoria produïa garum com demostren diferents troballes com les basses de decantació, les restes òssies d'ictiofauna trobades en els seus fons, l'existència d'un forn de cocció o calfament, o la troballa d'àmfores del tipus Almagro 51C que encara conservaven restes de salaó.  
Es tracta d'un complex articulat en dues fases diferenciades: la construcció del complex productiu (àmbit dels antics magatzems portuaris) que presenta una datació fundacional pròxima a la segona meitat segle IV d. C., i la seua ulterior ampliació (segle V-VI).  
El conjunt presenta dependències diferenciades entorn d'espais la utilitat dels quals sembla clarament definida:  
1. Sala de vendes i comercialització, pavimentada amb mosaic:  
Es tracta d'una sala quadrada (6,7 m x 6,7 m) situada en la part septentrional de l'edifici. Sembla que no seria una dependència vinculada al procés productiu, sinó a tasques comercials de la cetària (venda i negociació de les produccions).  
  
2. Sala de treball, especejament i neteja:  
Petita sala amb paviment d'opus signinum. Situada al costat oriental del conjunt, al costat de les cisternes d'aigua potable.  
Donada la disposició de les teulades, probablement es tractava d'una sala al descobert o un xicotet pati. És un espai obert adequat per a la seua ventilació, i amb un desguàs format per pedres laterals i coberta de teules per a evacuar les aigües i restes del treball conserver. Es tractaria del lloc on es rebia, netejava i preparava el peix per a la conserva.  
  
  
3. Cisternes d'aigua dolça:  
En el costat oriental del conjunt productiu hi ha un gran depòsit d'aigua. La cisterna està consolidada contra terra, sense fossat de fundació, curiosament disposada aproximadament en els que en el seu moment van ser els fossats septentrionals de la muralla del poblat ibèric de la Picola. La seua construcció es materialitza amb un potent i massís mur d'opus caementicium, sobre el qual hi ha diferents capes de revestiment aïllant i arrebossat.  
  
4. Forn de garum pavimentat amb opus signinum:  
No presenta vinculació estructural o estratigràfica amb les estructures de la cetària. Probablement estaria relacionat amb les activitats conserveres i serviria per a calfar, reduir i concentrar, en la seua fase final, les salses de garum que es decantaven en les basses de la factoria de salaons. Mitjançant un calfament artificial s'acceleraria el procés de fabricació de les salses de peix.  
També podria ser que se'n fera un ús compartit per a la producció de sal, necessària per a preparar les conserves de peix. Aquest ús podria ser alternatiu o complementari de la cocció de les salses (en qualsevol cas relacionat amb les activitats conserveres de la cetària).  
  
5. Conjunt de basses de decantació (principal element identificatiu de la cetària):  
Es tracta de dos conjunts de basses de decantació disposades entorn d'un pati al qual estarien obertes per a permetre la ventilació. En elles abunden les restes òssies de peix en el fons dels depòsits. Després del procés de selecció, neteja i manipulació per a fer la salsa, el producte resultant es col·locava en aquests depòsits perquè fermentara i decantara.  
El conjunt de basses situat en el sector occidental de la cetària, a l'est del pati, està constituït per tres depòsits rectangulars i un quart depòsit dividit per un mur que el transforma, al seu torn, en dos depòsits quadrats. Aquest conjunt està perfectament integrat en el cos constructiu de la factoria de salaons, mentre que el segon conjunt de basses és un afegit posterior.  
El complex de basses sud-occidental presenta un conjunt de depòsits vinculats a l'última fase d'ocupació del jaciment (fase IIIb). L'excavació va posar de manifest l'existència de quatre depòsits quadrats, relacionables amb la decantació del garum, i d'un altre rectangular, quasi superficial, vinculat als treballs auxiliars i de preparació de les salses.  
Aquest conjunt de basses presenta una tècnica constructiva molt semblant a la de l'altre conjunt de basses. Es tracta d'estructures excavades en el terreny i construïdes contra terra amb murs de maçoneria ordinària amb un primer revestiment de morter lleuger en el qual apareixen abundants restes de cendra amb la finalitat de potenciar-ne la impermeabilització, que es completa amb dues capes d'opus signinum hidràulic.  
La producció de garum es completaria al pati, al costat de les basses de decantació.  
  
6. Façana porticada meridional:  
Es compon de tres estructures de tendència quadrangular que jalonen aquesta façana. Les dues primeres estructures estan situades a banda i banda d'un dels accessos porticats de l'edifici.  
L'excavació d'aquest front meridional ha oferit les restes de la fonamentació de, almenys, dos pilars regularment disposats que es podrien interpretar com un pòrtic. La funció d'aquestes tres estructures és difícil de determinar.  
5.3. Determinació dels seus valors:  
En conjunt el jaciment de la Picola mostra unes característiques i reuneix uns requisits de màxim valor, per la qual cosa s'eleva la present incoació de declaració de bé d'interés cultural del jaciment. Els motius que s'al·leguen i que fan al·lusió a la singularitat i rellevància d'aquest jaciment són:  
1. L'existència d'una muralla ibèrica (excavada en part), que articula una fortificació d'un poblat ibèric amb característiques empòriques que fan d'aquest jaciment una àrea arqueològica única en el context patrimonial valencià. La conservació d'importants restes de la muralla, les estructures portuàries, una necròpoli romana i una famosa cetària baiximperial aporten valors monumentals al conjunt arqueològic.  
  
2. El conjunt de la Picola té un inqüestionable valor científic. L'amplitud cronològica de la seua ocupació, des de la primera meitat del segle V a. C. fins al segle VI d. C., i els diferents usos que va conéixer al llarg de tan dilatat període, fan d'aquest jaciment una font única i imprescindible per al coneixement arqueològic del Portus Illicitanus i l'evolució històrica d'aquests territoris i del denominat sinus illicitanus.  
  
La factoria de salaons romana de la Picola és efectivament singular per testimoniar l'exercici florent d'activitat econòmica en un moment de crisi generalitzada dins de l'Imperi Romà.  
3. El conjunt arqueològic de la Picola ofereix a més grans potencialitats divulgatives que remarcarien els seus usos com a recurs turístic cultural que, a través d'una gestió adequada, podria col·laborar a enriquir i diversificar l'oferta ja existent en el municipi de Santa Pola. La seua magnífica ubicació al costat de la carretera Elx-Santa Pola, un dels principals accessos a la ciutat, afavoriria aquestes possibilitats divulgatives.  
5.4. Cronologies:  
Fase ibèrica:  
Engloba el conjunt d'estructures relacionades amb el poblat fortificat ibèric de la Picola datat entre 450 i 330 a. C.  
Fase I:  
Es tracta de les estructures corresponents a l'inici de les activitats del Portus Ilicitanus que s'estenen entre la fundació de la colònia d'Illici, la seua extensió portuària, i finals del segle I - principis del II d. C.  
  
En aquests nivells fundacionals d'època romana es troben nivells amb abundants materials reutilitzats de la fase immediatament anterior, la fase ibèrica dels segles V-IV a. C., en un context en el qual predominen els materials de l'últim terç del segle I a. C. i principis del I d. C.  
  
Relacionats amb aquesta primera fase d'ocupació d'època romana del jaciment s'observen estructures, molt arrasades per les construccions successives, que formen el que sembla ser un complex d'ambients de tendència quadrangular de probable ús habitacional.  
Els nivells d'abandó i transformació constructiva d'aquesta fase I semblen situar-se a la fi del segle I d. C. o principis del II d. C.  
Fase II:  
Amb estructures clarament diferenciades per la seua orientació i organització dels espais que ocuparien un arc cronològic comprés entre els segles II i IV d. C.  
En els nivells situats per damunt de les estructures habitacionals de la fase I hi ha una construcció compacta que presenta una orientació E-O, clarament distingible de l'anterior (NO-SE), que per la forma i dimensions sembla no tindre continuïtat constructiva amb les edificacions precedents.  
L'excavació dels nivells fundacionals d'aquestes estructures les situaria en el segle II d. C. La seua amortització ha de posar-se en relació amb la construcció de les noves estructures de la fase III, identificades amb la cetària, a partir de la segona meitat del segle IV d. C.  
Fase III:  
Finalment, hi ha el conjunt millor conservat, identificat amb l'anomenada cetària. Correspon amb la cetària de la Picola, l'anomenada factoria de salaons, construïda en la segona meitat del segle IV d. C. i que va romandre en funcionament fins a l'abandó del jaciment a la fi del segle V d. C., o ja en el VI d. C. En la seua fase final es va tractar d'un conjunt d'almenys 1.400 m².  
S'han pogut identificar un conjunt de dependències que ajuden a hipotetitzar el funcionament d'aquest establiment productiu. Presenta dues fases constructives diferenciades (nivells d'ús del pati central):  
  
- IIIa: construcció del conjunt productiu.  
- IIIb: elevació dels nivells d'ús, remodelació i ampliació de les dependències productives.  
En el nivell d'ús de la fase IIIa s'han trobat les restes fragmentades d'àmfora Almagro 51C, amb abundants restes de garum. Es tracta d'una de les proves de la utilització d'aquests contenidors ceràmics per a la comercialització del garum en la cetària de la Picola.  
Aquests contenidors es fabricarien als voltants de la zona o s'importarien buits d'algun centre terrissaire d'àmbit regional no massa llunyà del jaciment. En general, les àmfores Almagro 51C es daten entre el segle III i mitjans del segle V. En aquest cas es troba just davall dels nivells de rebliment que serveixen per a elevar el nivell del pati quan s'amplia la factoria de salaons (fase IIIb) a partir de la meitat del segle V d. C.  
Així doncs, la factoria es construiria en la segona meitat del segle IV d. C. formant un primer complex productiu amb una capacitat de treball circumscrita al conjunt oriental de basses.  
Entorn de mitjan segle V d. C. la cetària s'amplia afegint un nou conjunt de basses i obrint la façana meridional porticada.  
El conjunt s'abandonarà en un moment indeterminat entre la segona meitat del segle V i el segle VI d. C.  
  
  
Annex II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica jaciment arqueològic de la Picola, béns patrimonials   
que se situen en aquest entorn i que es relacionen  
 i identifiquen a efectes tutelars.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada:  
El bé d'interés cultural ha d'assimilar-se a la totalitat del conjunt arqueològic. Encara que la fortificació ibèrica podria ser considerada objecte exclusiu de la declaració del BIC és impossible partionar aquesta part del jaciment de la resta, ja que la cetària romana ocupa part dels espais destinats a fossats i antemurals ibèrics.  
Considerant que a l'oest i al sud del jaciment es trobava la línia de mar en l'Antiguitat, sabem que el conjunt arqueològic d'època romana formava part del Portus Illicitanus, per la qual cosa caldria delimitar l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la Picola. Aquest entorn inclouria àrees actualment construïdes, però que en cas de patir modificacions urbanístiques haurien de ser excavades i, si cal, protegides.  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit tant literalment com gràficament en l'annex adjunt que forma part de la present resolució. La documentació complementària consta en l'expedient. Els criteris utilitzats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana segons la disposició transitòria primera (establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits urbans) de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
L'entorn en aquest àmbit urbà seria, en línies generals, l'espai resultant de sumar a la parcel·la on se situa l'immoble (jaciment), els espais públics que confronten amb aquesta i les parcel·les que entren en contacte amb aquests espais públics. Així doncs, el criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció consisteix a incloure dins de la seua àrea elements urbans amb criteris arqueològics (la mateixa zona excavada, el jaciment i les àrees confrontants susceptibles de noves troballes relacionades), i criteris administratius (delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic) que comprén, amb criteris topogràfics, paisatgístics, arqueològics i administratius:  
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el bé d'interés cultural de la Picola, en què qualsevol intervenció que es realitze el puga afectar tant visualment com físicament.  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el bé d'interés cultual i que constitueixen l'entorn visual i ambiental immediat, com edificacions o qualsevol element del paisatge urbà que encara que no tinguen una situació d'immediatesa amb el bé d'interés cultural afecten de manera fonamental la percepció d'aquest i en què qualsevol intervenció que es realitze puga suposar també una alteració de les condicions de percepció d'aquest o del seu caràcter d'espai urbà.  
  
- Espais públics (viaris, voreres, sòl públic) en contacte directe amb el bé d'interés cultural i les parcel·les enumerades anteriorment i que constitueixen part del seu ambient urbà immediat.  
  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció:  
Origen punt A1: Coordenades X: 713295 Y: 4230544 (Fus: 30 ETRS89)  
Intersecció-encreuament entre el carrer d'Eivissa i la carretera Elx-Santa Pola del nucli urbà de Santa Pola (Alacant).  
Línia delimitadora. Sentit horari.  
Punts:  
Coordenades  
Punts X Y  
Origen A1 332007 4230544  
2 246371 4230482  
3 291136 4230425  
4 611473 4230404  
5 326147 4230140  
6 612686 4230185  
7 011298 4230169  
8 482083 4230267  
9 701728 4230299  
96 777281 4230314  
72 384440 4230417  
15 174270 4230427  
87 694256 4230432  
  
Altura s.n.m.: mínima: 2,24 m.s.n.m.; màxima: 5,06 m.s.n.m.  
Parcel·les. Referències cadastrals (segons la documentació obtinguda en la seu electrònica Cadastre. Ministeri d'Hisenda). Del nucli urbà de Santa Pola (Alacant) comprén:  
El mateix jaciment arqueològic:  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 31059A3YH1330N.  
31059A3YH1330N0001XE. Avinguda Salamanca, 2 (B) Sòl (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506403YH1330N.  
8649408IH6557P8119BO. Carretera Elx-Santa Pola, 5 (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506402YH1330N.  
0160099OC6297I1546GI. Carretera Elx-Santa Pola, 7 (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506401YH1330N.  
3314058PS8877V0053SX. Carretera Elx-Santa Pola, 7(A) (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
I les parcel·les cadastrals següents:  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406401YH1330N.  
7927328UE3423B4202RP. Carretera Elx-Santa Pola, 15. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal/ús industrial  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406402YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Magatzem/estacionament. Carretera Elx-Santa Pola, 13:  
1904528HM6328A5028EX  
6883690OH0806M9785SK  
0223378UB0451W7783LH  
8407040NF6590F4005KX  
4794130ZR3781C6257LD  
7078250UY7202T2190IG  
1474086QB1171S0794IL  
9487989KL9324T7121SX  
6214468IQ9704S8796TQ  
1616898DM2336M2458MU  
8776832FJ2497N8934BW  
7216127JE7959R5968MJ  
7914597WJ6805R5910ET  
5054233XF2336I6852HN  
4939675VM7834V3054WN  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406403YH1330N.  
1449601WI4586Y4293VS. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal. Carretera Elx-Santa Pola, 11  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406404YH1330N.  
9389075FF9885U9380BQ. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal. Oci i hostaleria. Carretera Elx-Santa Pola, 9  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3503501YH1330S.  
3048490MA1831O2654SC. Pistes Municipals. Avinguda Albacete, 6  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3304201YH1330S.  
6667326ON8332F6399RU. Classe urbà/esportiu. Estadi Municipal d'Esports Manolo Macià/pista atletisme/graderies. Avinguda Albacete, 10  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105926YH1330N: Edifici. Classe urbà. Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Ús principal: residencial/magatzem/estacionament. Avinguda Saragossa 1, 2, 3 i 4 i avinguda Salamanca, 6:  
  
5574877ET0858W1703BH  
1223070UG1058K8131VA  
1987347AP1497E7436BH  
3129389QN1604I5144GW  
1867104HR6855N3691HF  
7567466RG3010X2926ML  
3518559JO4454W7013PK  
6739374EG0979G8652NR  
2089420HL3370B7533NY  
8102632AK1704N4786FW  
9947507QJ8560D5713AR  
7480034GK6272T8639NB  
9728846QH1871K2711KQ  
9337204SX1132Z5383PQ  
7704542CG5031Z1791QC  
9050022OO9285R6972XF  
0746695QX9314L3551RZ  
2599211BI9416O5812RD  
7850613KD3095J1048IR  
6676279QV0259R5683OU  
9250937TH4865D8505HK  
9105561GH5974G2574GL  
2949118YS1449X9285QG  
5596185KE8823T4841QV  
9072834KS8863L8386AJ  
2678440BC7176W4436KZ  
3112574ED2536O0374CF  
3516922ZP2189G0704QU  
1492885NJ6285R2016HU  
2672293FG5692Y5639IU  
9294055LI9967K7273DP  
2639565VZ7018U0566WX  
8964403ZD1299I6662ZG  
0733007YK2174T6188WZ  
2159713MO2639Z1797MI  
6318749OA6005L9638RO  
4166021MK1719V1481RG  
2601865XF0058N3713CU  
1281835JI1474D2168IS  
9450089JI3416T6806DZ  
5598953JW8833S1789CK  
2676342SG9827U9158CT  
7517769YD3016G2839NX  
8206384DS1161H9678YT  
4374384JT0980L4914QP  
3606925IL7058L9065EY  
1966861ST1274N7559VW  
6338562BY8450X9982JE  
7453511TS3845X3126ZF  
7802438TZ3659C3726IA  
5177451QI1192G0527XV  
9177012AE9886U9738IK  
6184529VW2165A7948BG  
0688999BD3529M6776VW  
2682326SF4951H1665NH  
7647473GW8406R6920XI  
5218835KW3222U4292VH  
2906306XE5560M4586BZ  
3921086UY1159P2168WT  
2752994FT4768X9986PC  
4670771UH6545B5906PQ  
6104037VT4689O6835VZ  
4131737MP9420Z5774EL  
7343187JO0470Z7021DT  
6250041QG0405K5288QA  
0455764DM5906E8814VX  
3861879QU1660V1248HY  
9888766NX1726Q1004MU  
7592001AD8349J0337CA  
9560347ID5139S6341UF  
0910890JO4219O3580NY  
6451326GJ7987Y0197CM  
3531610OB2438V1585IK  
1457613AR9798C0296XZ  
3672068ZA9189D6271QP  
3362598YD6309H7112XR  
0487385RS5956F6447JN  
2991412WZ0508E1355XD  
6617814AD0500Z4320NT  
6675828DD2115Z2162IR  
6016730YF6500B7273JM  
9669356WG0690S3831HU  
3650330ZA3753N2901KE  
6457643YZ3390Y1271YQ  
5264229RS4165M4714OD  
4958202ST6792G8888XH  
7994192TL1119I3299AD  
4850210YY2864S3430FL  
8030716WI5441P0674XI  
0980129MA8217J0907PD  
2382877UO2755E3420ZM  
9154784MY9233Y7263MM  
8727974CR4067C1487HZ  
1338449XG3480T9428SG  
2937489WN2196Q2918AV  
9890655QQ1404V8456JT  
2246831OC8971D1553GF  
0280613UW5550S4479HF  
9993353OI9360D3742VH  
7936298GP4724H5825CR  
3860932CO0210M4593EU  
2703325WX4680L4909NQ  
0264524NA1085P7641XU  
3598047GL9688C2361XT  
6188378WZ6618W7270AE  
1171588KI7056V8199FR  
8805646FR8295Z1241RY  
5137176NM3078L8075JN  
1440641LS5483X8364SX  
7549531VM2695V2430IF  
1341195BY1028Z0352OB  
1451827UC3997Z8034ON  
0926827GC7939L2454II  
8539420LC6429P7868IC  
6800669JZ5060D3118VI  
0049555AS8137S6100LR  
0877093RE6169B6855YU  
5937400TT3591I1430HA  
7683746OB4993M2112FL  
8555181HB3745P9018PK  
7583225PD3138R9965VX  
9609415KI7070B2461XG  
5445946WY4301F1848OI  
7064519UK7424C4969MJ  
6497640GL6196U5473PP  
4103581VM3717X4189GI  
0459711GT8607A0057FQ  
9459170LS7032I0794MS  
6881348JJ0513T8936AZ  
6068451LH5142B7674PJ  
3423588PB3335O7675UF  
6323772FI7620W6877DE  
0071184JO2713Z9661PT  
4945815XJ8111W3428AC  
7771235OW7768V1178GV  
0467841WT1957B6939QA  
9282515SX5563S2414KK  
8695349TY2656K4009DY  
0701059MQ8333J9563KF  
0388048KG8581M0807JB  
9318042VF4845V4238EF  
4458997GJ2351R5418QG  
3006216PF6613S3577GE  
9253195PA8477T6973LG  
1791352BO2972E8894JQ  
7060236PF1386D1447AD  
0522308AW8531T6683WL  
3132461VZ8370Y0316QM  
8300986CX6801A5654PA  
3215045BU8455C2431UW  
4377494TZ5931T2485VV  
5317326ZR4537D6932JU  
1551150DG6463Y7579XL  
7702922PS4790I0816XF  
5708285GT9823Y8612QK  
6069618AD3786A0199DY  
4313551LB5179W3310EW  
6623314IR0841L9803VT  
6708410WF6781E5705ZG  
2317932BL9662B4677TJ  
1859202EF6580R4168EV  
7832981IN6868O8484WF  
4861649DY0492M0601RT  
9561296AA8788T9583BM  
3384080LL2747H1472YX  
4129683JP0122P7544FN  
8027363TD2270Q5470XJ  
9910611RX1942G2024QS  
2013340GE5684O1014UM  
0597764RC4845E1903ZX  
2654563WY8217Y1639XF  
4838295EI4520W9536QX  
8465289XO6319I1514KQ  
4563696YB0814G6150PB  
3486337PP5100X5749OC  
6911492QX0115V2812IN  
0478168MF2946R6308NA  
5476627XP5386D0598PP  
0496467KZ2790S0988MB  
0627349CA9662Y4700VY  
9449926KQ1191H6772WW  
9613166BU2741T9335KB  
8719891LM6397F7993WJ  
9671035QZ0508K0946UK  
8673549RF3735R6358RG  
3256053SP9861C4805QL  
3315780JX7249S0486NK  
3317424SC9273U6114FV  
8942133QV5426H4404BR  
3871052CR3619W9620BV  
2545610DC7148I3866JX  
9686341FW0676R0609IO  
4158163WP8397Q3395KQ  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105927YH1330N.  
9564854SI1382C0986UM. Avinguda Salamanca, 2 (A) Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 31059A2YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Avinguda Salamanca, 4 B1:  
31059A2YH1330N0001DE  
31059A2YH1330N0002FR  
31059A2YH1330N0003GT  
31059A2YH1330N0004HY  
31059A2YH1330N0005JU  
31059A2YH1330N0006KI  
31059A2YH1330N0007LO  
31059A2YH1330N0008BP  
31059A2YH1330N0009ZA  
31059A2YH1330N0010LO  
31059A2YH1330N0011BP  
31059A2YH1330N0012ZA  
31059A2YH1330N0013XS  
31059A2YH1330N0014MD  
31059A2YH1330N0015QF  
31059A2YH1330N0016WG  
31059A2YH1330N0017EH  
31059A2YH1330N0018RJ  
31059A2YH1330N0019TK  
31059A2YH1330N0020EH  
31059A2YH1330N0021RJ  
31059A2YH1330N0022TK  
31059A2YH1330N0023YL  
31059A2YH1330N0024UB  
31059A2YH1330N0025IZ  
31059A2YH1330N0026OX  
31059A2YH1330N0027PM  
31059A2YH1330N0028AQ  
31059A2YH1330N0029SW  
31059A2YH1330N0030PM  
31059A2YH1330N0031AQ  
31059A2YH1330N0032SW  
31059A2YH1330N0033DE  
31059A2YH1330N0034FR  
31059A2YH1330N0035GT  
31059A2YH1330N0036HY  
31059A2YH1330N0037JU  
31059A2YH1330N0038KI  
31059A2YH1330N0039LO  
31059A2YH1330N0040JU  
31059A2YH1330N0041KI  
31059A2YH1330N0042LO  
31059A2YH1330N0043BP  
31059A2YH1330N0044ZA  
31059A2YH1330N0045XS  
31059A2YH1330N0046MD  
31059A2YH1330N0047QF  
31059A2YH1330N0048WG  
31059A2YH1330N0049EH  
31059A2YH1330N0050QF  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105904YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Avinguda Salamanca, 2 Es.1:  
9861210HF9432I7834XO  
0885766QF0869T5399WB  
8784921UM1136E6530YA  
0530058WN8097G1736QZ  
3630843MP3194I3667FM  
2389384ZP7790E8220ZI  
2158710RW1049T1363NO  
7248623ZA8286J9988SU  
3706299QL5950Y0795TM  
4296281QG5035V4873SQ  
7559660YU7925F2853KU  
9719871PM5294K5072FH  
  
Inclou també part d'algunes vies urbanes i accessos als immobles corresponents.  
Respecte a la resta de finques identificades com a Picola, Pista Karts, Cementeri, Creu Roja, Mercat ambulant, Estació de Bombament i Pàrquing Mercat ambulant; estan en procés de regularització cadastral des de 2016 a l'espera que ho duga a terme la Direcció General del Cadastre (com a conseqüència de la investigació sobre la titularitat de la parcel·la del Pàrquing Mercat ambulant).  
  
Delimitació literal:  
Partint del punt d'origen A1 (713295; 4230544) situat en la intersecció-encreuament del carrer d'Eivissa amb la carretera Elx-Santa Pola. La línia segueix en sentit horari cap al SE per aquesta carretera durant 350 m pels punts 2 i 3 fins al punt 4, a la cantonada NE de la zona del mercat ambulant de Santa Pola. Des del punt 4 gira en direcció SO vorejant l'àrea del mercat ambulant fins al seu encreuament amb l'avinguda Albacete (punt 5). Continua en direcció NO per l'avinguda Albacete fins al seu encreuament amb l'Estadi Municipal (punt 6). Des del punt 6 continua en direcció O per l'avinguda Albacete fins al seu encreuament amb l'avinguda València (punt 7). La línia continua cap al NO per l'avinguda València i arriba fins a l'encreuament amb l'avinguda Saragossa sortejant la rotonda pels punts 8, 9 i 10 fins al punt 11. Per l'avinguda Saragossa (punt 11) continua en sentit NE fins a arribar a l'encreuament amb el carrer d'Eivissa (punts 12 i 13) i després segueix cap al NE pel carrer d'Eivissa fins a arribar el punt d'origen (A1).  
C) Béns patrimonials situats en l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic:  
No consten altres elements o estructures amb valor etnològic o patrimonial en l'entorn protegit.  
  
  
Annex III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica   
de la Picola i del seu entorn.  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de la Picola, en el nucli urbà de Santa Pola (Alacant), és un bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, així com pels plans especials o instruments urbanístics d'anàleg contingut que s'aproven si cal. Qualsevol actuació que es pretenga realitzar-hi estarà sotmesa a la prèvia i preceptiva autorització de la direcció general competent en matèria de cultura amb caràcter previ al seu inici i a l'atorgament de llicència municipal si fora el cas, quan aquesta resulte preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat al jaciment del títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 2. Usos permesos en l'immoble i el seu entorn  
Els usos permesos seran tots aquells que contribuïsquen a la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé, així com els usos històrics comuns o els existents en l'actualitat. L'autorització particularitzada d'ús o qualsevol canvi d'ús requerirà la prèvia autorització de l'òrgan competent en matèria de cultura.  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris de la present normativa i, en defecte d'això, els enumerats en els articles 38, 39, 58 i següents de la Llei 4/1998 d'11 de juny del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que en permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 4. Preservació del paisatge històric, arqueològic i dels béns que el conformen  
A fi de preservar el paisatge de la zona arqueològica i la integritat del jaciment arqueològic i del mateix paisatge:  
1. Les construccions confrontants i existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica no podran augmentar el seu volum edificat. El seu acabat exterior s'haurà d'atindre a l'ambient en el qual estan situats. Tot això sense perjudici de l'aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià a aquests immobles.  
En la part de l'entorn no urbanitzada, ni transformada, es respectarà l'ambient característic de l'àmbit, preservant-lo en general de l'edificació.  
2. Queden expressament prohibits, com a regla general, l'abocament de residus i els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgística, excepte aquells moviments que siguen necessaris per a l'estudi i conservació del jaciment i obtinguen la preceptiva autorització patrimonial.  
3. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa llei, per a la salvaguarda del patrimoni d'aquesta índole que incorpora l'àmbit.  
4. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, el magatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
  
Article 5. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats.  
  
Article 6. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural i el seu entorn es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general d'investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que es disposa en l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 8. Pla especial de protecció  
De conformitat amb el que prescriuen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Santa Pola haurà de redactar un pla especial de protecció d'aquesta zona arqueològica en el termini d'un any a comptar des de la publicació de la present complementació en el DOGV.