Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6835, del 07-08-2012 (2012/7872)

DECRET 129/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Barrancs Carrasca-Gatillo, en el terme municipal d'Enguera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/08/03/129/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6835

Data del DOGV
:   07-08-2012

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2012/7872


Data del document
:   03-08-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Enguera
    * legislació
    * municipi
    * reserva natural

DECRET 129/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Barrancs Carrasca-Gatillo, en el terme municipal d'Enguera. [2012/7872]
PREÀMBUL
L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo s'ubica en el sector septentrional del terme municipal d'Enguera, en la comarca de la Canal de Navarrés.
Este enclavament, que compta amb una superfície pròxima a les 374,17 hectàrees, s'enquadraria en l'àmbit geogràfic de la Serra d'Enguera, en la qual cosa constituïxen els últims contraforts del domini ibèric, en el flanc sud del massís del Caroig, ja contigu als primers relleus del domini bètic representats pels anticlinals prebètics de la Serra de la Plana. Des del punt de vista geomorfològic, el relleu està conformat majoritàriament per formacions tabulars (moles) amb estrats subhoritzontals formats per materials calcaris mesozoics profundament excavats per la xarxa fluvial.
Pel que fa a la coberta vegetal, es troba la vegetació característica del bosc mediterrani valencià. Una densa massa de pi blanc (Pinus halepensis) domina el seu àmbit, i apareix algun rodal de pinastre (Pinus pinaster) i peus aïllats de carrasca (Quercus rotundifolia). En zones d'ombria apareixen exemplars de fleixos de flor (Fraxinus ornus) i de roure valencià valencià (Quercus faginea) que a la primavera i tardor conferixen a l'enclavament una atractiva riquesa cromàtica.
L'estrat arbustiu està compost per espècies com el coscoll (Quercus coccifera) el llentiscle (Pistacia lentiscus), el ginebre (Juniperus oxicedrus), el margalló (Chamaerops humilis), l'arç blanc (Crataegus monogyna), la savina (Juniperus phonicea), la noguerola (Pistacia terebinthus), el marfull (Viburnum tinus), el garzeran (Ruscus aculeatus) o l'alborç (Arbutus unedo). També és d'interés la vegetació existent en les zones de penyals, on apareixen espècies com ara Rhamnus lycioides subsp. Rhamnus lycioides subsp. borgiae, l'orella de ratolí (Sarcocapnos saetabensis), els barretets (Umbiliculus rupestris) o el poliol blanc (Micromenia fruticosa). En les parets i farallons rocosos de solana es pot trobar el te de roca (Jasonia glutinosa), d'interés etnobotànic.
En este espai estan representats diversos hàbitats d'interés comunitari inclosos en la Directiva 92/43/CEE, com són els matolls termomediterranis i preestèpics i les zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, este últim catalogat com a prioritari.
Quant a la fauna, podem trobar espècies de gran interés incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada, entre les quals estan representades diverses espècies d'amfibis i rèptils, sobreeixint l'ofegabous (Pleurodeles waltl). En el grup dels mamífers, és cada vegada més notable la presència en el paratge d'exemplars de cabra salvatge (Capra hispanica). Entre els mamífers protegits, figuren el teixó (Meles meles), l'eriçó europeu (Erinaceus europaeus) i rosegadors com la musaranya comuna (Crocidura russula) i la musaranya nana (Suncus etruscus). En la categoria d'espècie vulnerable es troba la rata penada gran de ferradura (Rhinolopus ferrumequinum). Quant a l'avifauna, l'àmbit del paratge és utilitzat com a territori de camp i caça per nombrosos rapaços, entre els quals destaquen l'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila serpera (Circaetus gallicus) o el falcó pelegrí (Falco peregrinus). En este sentit cal mencionar que gran part del paratge natural municipal es troba inclòs en la zona d'especial protecció per a les aus de la Serra de Martés-Muela de Cortes, i forma part, per tant, de la Xarxa Natura 2000.
Des del punt de vista paisatgístic, Barrancs Carrasca-Gatillo és un dels enclavaments de major valor de la Serra d'Enguera i que en millor estat de conservació es troba. Les aigües han anat llaurant profunds canons de parets vertiginoses que tallen els estrats horitzontals de les moles. Les zones més elevades oferixen espectaculars vistes de l'emblemàtic massís del Caroig i dels relleus bètics del sud de València i nord d'Alacant. En dies clars la vista arriba fins a la confluència de les planes costaneres de les dos riberes del Xúquer amb la mar. En les zones més planes limítrofs amb el paratge s'observa una major implantació del paisatge agrari que contribuïx a diversificar i enriquir l'entorn.
El Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo alberga també elements patrimonials de gran valor, entre els quals destaquen els abrics de la Carrasca i el del Gatillo, la Cueva de Dos Bocas, la Cueva de la Teresa i jaciments arqueològics com l'Atochar, Los Castillets o el poblat iber d'El Gatillo (datat en el segle IV abans de Crist). Cal mencionar com a components definitoris del paisatge agrari la presència de cucos de agua i de la Venta Corrales, una construcció, actualment en ruïnes, alçada als voltants de la Cañada Real de Almansa. Tots estos elements testimonien l'existència d'una intensa activitat humana en la zona al llarg de la història i posa de manifest la riquesa històrica i cultural que atresora.
El paratge oferix també distintes alternatives per al seu ús i gaudi per la població, i disposa d'una àmplia xarxa de sendes homologades (el GR-7, el SL-CV-5 barranc d'El Gatillo i SL-CV-7 barranc de la Carrasca) que el recorren i permeten conéixe'l.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament d'Enguera, la Generalitat, en virtut del que establix l'article 49.1.10a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb el que disposa l'article 149.1.23a de la Constitució Espanyola, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció dels valors naturals d'este espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, establix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals que s'adapta a les característiques d'este enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, en virtut dels valors naturals i importància d'este, de l'interés de l'Ajuntament d'Enguera, i com que s'han complit en el procediment de declaració els tràmits necessaris per a la declaració del paratge natural municipal previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 3 d'agost de 2012,
DECRETE
Article 1. Objecte
1. És objecte d'este decret declarar, de conformitat amb allò que disposa l'article 24 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, paratge natural municipal, l'espai denominat Barrancs Carrasca-Gatillo, en el terme municipal d'Enguera, i s'establix per a este un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes contingudes en l'esmentada llei.
2. En raó de l'interés ecològic, geomorfològic, paisatgístic i cultural del paratge natural municipal, i d'acord amb el que disposen l'esmentada Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, el dit règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.
Article 2. Àmbit territorial
1. El Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo, amb una superfície de 374,17 hectàrees, es localitza al terme municipal d'Enguera, a la província de València, i figura la seua delimitació descriptiva i gràfica en els annexos I i II del present decret, respectivament.
2. En cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.
Article 3. Administració, gestió i assessorament
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament d'Enguera.
2. La direcció general competent en la matèria d'espais naturals protegits designarà un tècnic de la mateixa conselleria que exercisca les competències en matèria mediambiental, el qual prestarà assistència tècnica i assessorament a l'Ajuntament d'Enguera en la gestió del paratge natural municipal.
Article 4. Règim de protecció
1. Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal podran continuar desenrotllant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, i s'exclou la utilització urbanística dels seus terrenys, tal com disposa l'article 9.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que ha establit este decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo, el document normatiu del qual consta en l'annex III de l'esmentat decret.
2. En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i culturals que presenta, i s'avaluarà amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.
Article 5. Pla Especial de Protecció
1. En virtut del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo al terme municipal d'Enguera.
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva del mencionat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo.
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, per tal de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Quatre representants elegits/des, mitjançant un acord del ple, per l'Ajuntament d'Enguera, un/a dels/de les quals actuarà com a secretari/ària del Consell de Participació.
b) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un/a representant dels servicis territorials de València, de la conselleria competent en la matèria d'espais naturals protegits.
d) Un/a representant dels/de les propietaris/àries de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distints de l'ajuntament i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter rotatori bianual, elegit per ells mateixos per règim de majoria. En cas de no haver-ne o renunciar a participar en el dit òrgan, este lloc se sumarà a la representació del grup e).
e) Un/a representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o que els seus objectius coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, elegit per les entitats, associacions o col·lectius entre ells per règim de majoria.
f) Un/a representant dels servicis territorials de València, de la conselleria competent en matèria forestal.
La duració del mandat dels representants dels grups a), b), c) i f) coincidirà amb la del corresponent període de govern municipal i es procedirà a la seua designació a l'inici de cada un d'estos.
3. L'Ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.
4. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo es constituirà en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret. Esta constitució haurà de ser comunicada per l'Ajuntament d'Enguera a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits en el termini de dos mesos.
5. Seran funcions del dit òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat.
6. El/la president/a del Consell de Participació serà nomenat/ada per l'Ajuntament d'Enguera, mitjançant un acord del ple, d'entre els membres del Consell.
7. Per tal d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, este podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Article 7. Mitjans econòmics
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament d'Enguera.
2. L'Ajuntament d'Enguera habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
Article 8. Règim d'infraccions i sancions
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què poguera incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.
DISPOSICIONS FINALS
Primera. Revisió
Qualsevol modificació del que establix el present decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament d'Enguera, que, en el seu moment va ser el que va presentar la iniciativa per a la declaració de Barrancs Carrasca-Gatillo com a paratge natural municipal, i en este cas s'haurà de seguir el mateix procediment de tramitació amb la participació corresponent de la conselleria competent en la matèria d'espais naturals protegits.
Segona. Execució i desenrotllament
S'autoritza el conseller competent en la matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga a l'execució i desenrotllament del present decret.
Tercera Entrada en vigor
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 3 d'agost de 2012.
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
BARRANCS CARRASCA-GATILLO
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal d'Enguera, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Economia i Hisenda) de data abril de 2010:
a) Parcel·les de propietat municipal:
- Polígon 1: part de les parcel·les 9004 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 8, 9, 10, 11, 9003 i part de les parcel·les 12, 9001, 9002 i 9004.
- Polígon 19: parcel·les 2, 9001, 9002, 9005 i part de la parcel·la 9003.
- Polígon 38: parcel·la 9013 i part de les parcel·les 25, 9003 i 9006.
- Polígon 66: parcel·les 9010 i 9011.
- Polígon 67: parcel·la 9003.
b) Parcel·les de propietat privada:
- Polígon 16: parcel·la 7
- Disseminat (Casa de la Venta de Corrales): referència 908442536NI44O2450ES
- Polígon 19: parcel·la 1
2. La delimitació literal del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo és la que es descriu a continuació:
Prenent com a inici el punt quilomètric 16 de la carretera CV-584 d'Enguera Benalí just, en la confluència amb la Cañada Real de Almansa, el límit de l'espai continua per la dita canal en direcció nord-est (seguint el sentit de les agulles del rellotge) i posteriorment pel camí de Benalí fins a arribar a la parcel·la cadastral 8 del polígon 16, i definix així el límit nord del paratge. Posteriorment, descendint de nord a sud, el límit continua vorejant les parcel·les de cultiu de la partida del Cobarcho Negro (parcel·les cadastrals 4, 5 i 6 del polígon 16). Des del perímetre de la parcel·la 6 enllaça amb el camí del Cobarcho i el tallafocs, que al seu torn actua com a límit fins que arriba al barranc de la cova de la Teresa, i queda així definit el límit este del paratge.
A continuació, seguint en direcció est-oest, el límit seguix inicialment pel sinuós llit del barranc de la Cueva de la Teresa fins a tallar amb la carretera de Benalí, just a l'altura de l'última revolta abans d'arribar a la Cuesta del Atochar. En este punt el límit del paratge coincidix amb un tram de la zona de domini públic de la carretera CV-584 (en sentit Enguera) fins a arribar al límit sud de la parcel·la cadastral 2, del polígon 19, que actua com a límit. Posteriorment,el límit recorre el perímetre de la parcel·la cadastral 25, del polígon 38, fins a arribar a la senda GR-7, i queda així definit el límit sud del paratge.
Finalment, el límit seguix per un tram de la senda GR-7 per a enllaçar novament amb el perímetre de la parcel·la cadastral 25 del polígon 38 que finalitza en el barranc de la Carrasca. A partir d'este barranc, el límit prosseguix per la senda GR-7 fins a intersectar amb la carretera de Benalí (CV-584) i continua per la zona de domini públic finalitzant en el punt quilomètric 16 d'esta mateixa carretera.
3. El Paratge Natural Municipal barrancs Carrasca-Gatillo té una superfície de 374,17 hectàrees.ANNEX III
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓDEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL BARRANCS CARRASCA-GATILLO, EN EL TERME MUNICIPAL D'ENGUERA
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
El present pla especial, d'ara en avant PE, es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta este PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo quant a la conservació i millora de la flora i la seua fauna, així com de les singularitats geològiques i paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai, els usos i activitats permesos i prohibits i l'ús públic d'este.
Article 3. Àmbit
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal barrancs Carrasca-Gatillo queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal d'Enguera, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) de data abril de 2010:
Parcel·les de propietat municipal:
- Polígon 1: part de les parcel·les 9004 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 8, 9, 10, 11 i 9003 i part de les parcel·les 12, 9001, 9002 i 9004.
- Polígon 19: parcel·les 2, 9001, 9002 i 9005 i part de la parcel·la 9003.
- Polígon 38: parcel·la 9013 i part de les parcel·les 25, 9003 i 9006.
- Polígon 66: parcel·les 9010 i 9011.
- Polígon 67: parcel·la 9003.
Parcel·les de propietat privada:
- Polígon 16: parcel·la 7.
- Disseminat (casa de la Venta): 034694327IU54P9653VI
- Polígon 19: parcel·la 1.
2. La delimitació del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo s'ajusta a diversos elements naturals i artificials. El punt d'inici del límit és el punt quilomètric 16 (segons cartografia ICV) de la carretera d'Enguera a Benalí (CV-584) on confluïx amb la Cañada Real de Almansa.
A partir d'ací el límit de l'espai seguix la recorregut que marca la canal en direcció nord-est (seguint el sentit de les agulles del rellotge) i posteriorment pel camí de Benalí fins a arribar a la parcel·la cadastral 8 del polígon 16, i definix així el límit nord del paratge. Posteriorment, descendint en direcció nord a sud, el límit continua vorejant les parcel·les de cultiu de la partida del Cobarcho Negre (parcel·les cadastrals 4, 5 i 6 del polígon 16). Des del perímetre de la parcel·la 6 enllaça amb el camí del Cobarcho i el tallafocs, que al seu torn actua com a límit fins que aconseguix el barranc de la cova de la Teresa, i queda així definit el límit este del paratge.
A continuació, seguint en direcció d'est a oest, el límit seguix inicialment pel sinuós llit del barranc de la Cova de la Teresa fins a tallar amb la carretera de Benalí, just a l'altura de l'última corba abans d'arribar a la la Cuesta del Atochar. En este punt el límit del paratge coincidix amb un tram de la zona de domini públic de la carretera CV-584 (en direcció cap al municipi d'Enguera) fins a arribar al límit sud de la parcel·la cadastral 2 del polígon 19, que actua com a límit. Posteriorment, el límit recorre el perímetre de la parcel·la cadastral 25 del polígon 38, de propietat municipal fins a arribar a la senda GR-7, i queda així definit el límit sud del paratge.
Finalment, el límit seguix per un tram de la senda per a enllaçar novament amb el perímetre de la parcel·la 25 que finalitza al Barranc de la Carrasca. A partir d'este barranc, el límit prosseguix per la senda GR-7 fins a intersectar amb la carretera de Benalí (CV-584) i continua per la zona de domini públic i finalitza en el punt quilomètric 16 d'esta mateixa carretera.
3. El Paratge Natural Municipal barrancs Carrasca-Gatillo té una superfície de 374,17 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb allò que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.
2. Les determinacions d'este PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores hi contingudes, i s'assignen les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
4. Les determinacions d'este PE s'entendran sense perjuí de les contingudes en les legislacions sectorials, i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, així com les d'aquells destinats la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible.
En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la seua finalitat. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este PE.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia següent que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del PE podrà realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació i, per tant, estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del Pla Especial es correspon amb el que disposa l'article 183 i següents, del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà de Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, així com els estudis complementaris necessaris per al desenrotllament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa
La normativa del present pla es dividix en dos grans apartats. El primer, es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon, es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que contenen.
3. Plànols
El Pla Especial inclou els següents plànols:
a) Plànols d'informació
b) Plànols d'ordenació
Els plànols d'ordenació tenen caràcter normativament i, conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del PE.
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'este PE haurà d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, i s'utilitzarà sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols estiga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'este PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en el present PE, serà preceptiu l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com de l'Ajuntament d'Enguera, sense perjuí de les competències sectorials que pogueren haver.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal, se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit d'este PE se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. La present normativa especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament d'Enguera, i aquells que requerixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, així com en concordança amb el que establix la present normativa.
3. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic, hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.
4. Segons la legislació vigent en matèria forestal, per a la realització de qualsevol obra o treball en els terrenys catalogats com a muntanya d'utilitat pública dins del paratge natural municipal, hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries per l'administració forestal en l'àmbit de les seues competències.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ D'USOS
I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS
DE DOMINI PÚBLIC
SECCIÓ PRIMERA
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial marc en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i disposicions que el despleguen.
2. En l'aplicació del present PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de l'organisme de conca, exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.
Article 11. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües. Per tal de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.
Article 12. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits de riu, i quedaran prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, que no es podran canalitzar o dragar, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits de riu.
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge les actuacions de manteniment de llits de riu i gestió de recursos hídrics a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera característica d'este espai. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius, quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda, o quan hi haja risc d'incendis.
4. La realització excepcional d'obres transversals de correcció hidrològica motivades pel risc o per la seguretat de persones o béns en cas d'avinguda, en els supòsits en què es consideren autoritzables en aplicació de la normativa específica d'este PE, requeriran l'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
2. Totes les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del PE en què s'originen aigües residuals hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat, i seran prioritaris els denominats sistemes de tractament natural(depuració verda).
3. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions presents en l'àmbit del PE només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
Article 14. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca, que haurà d'anar acompanyat d'el informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen, o puguen constituir, un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn.
3. Per a la concessió d'una llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a estos abocaments per tal d'evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser d'una manera que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què serà destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i validesa posterior de l'autorització d'abocament.
Article 15. Captacions d'aigua
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que estes es justifiquen com a l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
Article 16. Fonts i surgències
1. Les obres de qualsevol tipus que es puguen dur a terme en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors en l'àmbit del PE, hauran de garantir-ne la permanència i respectar-ne la tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les seues aigües hauran de garantir igualment el manteniment d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge.
2. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües per a potenciar l'ús públic.
SECCIÓ SEGONA
PROTECCIÓ DE SÒLS
Article 17. Moviment de terres i extracció de recursos minerals
1. Els moviments de terra que es realitzen com a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en esta normativa estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística, i caldrà l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència:
a) Les tasques de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola, com ara anivellació de terrenys i llaurada.
b) Les obres de construcció, reparació o conservació de carreteres de titularitat pública, pel fet de constituir obres públiques d'interés comunitari, no estant sotmeses a l'obtenció de la llicència municipal, ni als altres actes de control preventiu que establix la legislació de règim local.
2. Quan es tracte de moviments de terres per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, es permetran sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, es complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i la llicència urbanística necessària, i no suposen la destrucció o el deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ecològic.
3. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del PE, ja que es considera una activitat incompatible amb la conservació dels valors naturals i culturals que atresoren este espai.
Article 18. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del PE totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
S'establix com a prioritari determinar i escometre les actuacions necessàries per a frenar els processos erosius a curt i mitjà termini, permetent que la vegetació que s'ha d'implantar (espessors i espècies) complisca la funció de recàrrega de l'aqüífer d'una forma sostinguda.
2. Aquelles actuacions que puguen modificar de manera significativa les condicions de la coberta vegetal requeriran la redacció d'una memòria o projecte que serà aprovat per l'Ajuntament d'Enguera amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones que en són característiques.
Article 19. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibix la destrucció de bancals i dels seus marges, així com les transformacions agrícoles i les tasques que en posen en perill l'estabilitat o en suposen l'eliminació.
2. En les zones amb sòls amb un major grau de degradació per l'erosió, s'afavoriran totes aquelles actuacions que tendisquen a la seua conservació: recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals i murs de pedra, i manteniment d'antics cultius llenyosos.
3. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració vetlarà, actuant si cal amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
4. Es prohibix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment d'àrees de cultiu.
5. En cas de dur-se a terme treballs de repoblació forestal, els mètodes de preparació del terreny seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè serà obligatori fixar-los per mitjà de revegetacions amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística o utilitzant murs de pedra.
SECCIÓ TERCERA
PROTECCIÓ D'ELEMENTS D'INTERÉS
GEOLÒGIC, GEOMORFOLÒGIC I COVES
Article 20. Protecció d'elements d'interés geològic, geomorfològic i coves
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic i geomorfològic, així com les coves i avencs presents dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
2. En general, este PE està subjecte al que dispose la legislació sectorial que s'aplique a cada un dels elements considerats dins d'este article.
3. Els elements d'interés geològic i geomorfològic, així com els penyals, es mantindran sense modificacions en la seua estructura, i per això queda prohibida qualsevol activitat que puga representar una degradació, deteriorament o limitació visual respecte a este patrimoni.
4. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del PE, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana. En especial, hauran de respectar-se els perímetres de protecció definits en l'article 9 del decret mencionat.
SECCIÓ QUARTA
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE
Article 21. Formacions vegetals i hàbitats
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'este PE totes aquelles que existixen en l'àmbit d'estudi, descrites en la memòria informativa del document, incloent-hi les arvenses i ruderals.
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els assenyalats a continuació, identificats pel codi establit en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:
a) 5330: matolls termomediterranis i preestètics.
b) 6220\*: zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.
El símbol \* fa referència als tipus d'hàbitats prioritaris.
Article 22. Tala i recol·lecció
1. En l'àmbit del PE es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials.
2. Segons el que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats i vigilats, es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També es prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts així com els seus propàguls o restes, excepte els casos que reglamentàriament es determinen. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.
3. Per a qualsevol de les categories de protecció del Decret 70/2009, de 22 maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.
4. Sense perjuí del que disposen els punts anteriors d'este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, móres, etc., sempre que existisca un consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibit arrancar-los, havent-se de recol·lectar per mitjà de la tallada, i no es permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
L'arreplega de fongs en els terrenys forestals queda regulada per l'Orde de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs en el territori de la Comunitat Valenciana.
5. Sense perjuí de la necessitat d'obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal i del que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit del PE es podrà realitzar la tala i extracció de fusta o llenya, si respon a algun dels criteris següents:
a) Com a resultat de tractaments de millora de les formacions arborades.
b) Com a resultat de tasques de prevenció d'incendis.
c) Com a resultat de mesures fitosanitàries.
d) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
e) Amb motiu de la realització d'estudis científics.
6. L'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se al que disposa la normativa sectorial vigent.
Article 23. Gestió general de la vegetació
1. Els treballs de gestió, conservació i regeneració de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les distintes comunitats naturals característiques de l'àmbit del PE, en les seues diferents fases de desenrotllament.
Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per tal d'accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, i per estes s'entén qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona, i la manera de realitzar-la, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), a més de l'autorització de la conselleria competent en medi ambient.
4. Queda prohibida, en l'àmbit del paratge natural municipal, la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. La gestió dels recursos forestals dirigirà les actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals, segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
6. D'acord amb l'article 72 i següents del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, és obligatòria l'autorització de l'administració forestal per a realitzar qualsevol modificació de l'estructura vegetal d'una finca forestal (aclarides, talls de millora i sanejament, podes de formació, neteges, tales, etc.), a excepció de l'aprofitament de coníferes per a llenya, en què serà suficient la comunicació prèvia del titular dels terrenys. La sol·licitud d'autorització s'acompanyarà d'un document on s'especifiquen les accions previstes, i al qual s'hauran d'ajustar els treballs que es realitzen.
7. La gestió forestal i agrària que es desenrotlle en el paratge vetlarà pel manteniment d'un mosaic heterogeni de boscos, matolls, cultius, prats i terrenys incultes.
No s'admetrà la reducció de l'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius utilitzats per la fauna per al trànsit, com a hàbitat o per a la seua alimentació.
Article 24. Control d'espècies exòtiques invasores
1. Es considera una mesura prioritària d'actuació el desenrotllament de tasques de control i eradicació de les espècies exòtiques invasores existents en l'àmbit del PE que estan incloses en els annexos del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual se van aprovar mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana, o que en el futur siguen determinades per la conselleria competent en matèria de medi ambient. En particular, es prestarà especial atenció a les espècies del gènere Opuntia i Agave per la seua especial incidència en el paratge, en concret en la vessant sud de l'àmbit del PE.
2. Els mètodes de control que s'utilitzen hauran de ser conformes amb els arreplegats en l'esmentat Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, i serà necessari per a executar-los, l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. La destinació de les restes procedents d'estos treballs haurà de ser un centre gestor autoritzat de residus d'esta naturalesa. Amb caràcter excepcional i únicament en el marc de campanyes d'eradicació, les restes podran ser depositades en el medi, sempre que es prenguen les mesures oportunes per evitar-ne la dispersió.
3. Respecte a les espècies exòtiques invasores, serà de compliment obligatori el règim de limitacions establit en l'article 4 del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell.
SECCIÓ QUINTA
PROTECCIÓ DE LA FAUNA
Article 25. Protecció de la fauna silvestre
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'haurà d'atendre en tot cas la normativa sectorial que s'aplique, així com les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant a nivell regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PE les incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell), sense perjuí d'altres que es pogueren afegir en el futur:
a) Espècies catalogades (vulnerables): àguila de panxa blanca, rata penada gran de ferradura i ofegabous.
b) Espècies protegides: renoc comú, granota comuna, serp verda, escurçó ibèric, fardatxo ocel·lat, cruixidell, gaig, teixó, eriçó europeu, musaranya comuna i musaranya nana.
4. Les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. Per a evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, els tractaments silvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores es realitzaran fora de les èpoques més sensibles.
5. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i dormidors, així com a les èpoques de major sensibilitat.
En particular, es prohibix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o exposició d'animals vius, o les seus restes, que estiguen protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
6. Les autoritzacions excepcionals per al control de les poblacions d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, fauna silvestre o salut pública, per mitjà de qualsevol procediment de captura o mort de caràcter selectiu permés per la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en medi ambient.
Article 26. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o esta autoritze.
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb el que es disposa en les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions, i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), i haurà d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 27. Closes i tanques
1. En l'àmbit del PE només es permet la instal·lació de closes i tanques que es justifiquen de forma motivada amb les finalitats de protegir els cultius agrícoles dels danys originats per la fauna cinegètica i en els casos de protecció d'infraestructures, com ara vies de comunicació o basses.
2. Si és el cas, l'alçament d'estes closes i tanques complirà el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjuí de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.
SECCIÓ SEXTA
XARXA NATURA 2000
Article 28. Aplicació del règim de conservació de la Xarxa Natura 2000
1. En la mesura que és un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000 per haver sigut declarat com a Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA), Sierra de Martes-Muela de Cortés, serà aplicable a l'àmbit d'este paratge natural municipal que coincidisca amb la mencionada figura de protecció el règim de conservació previst en els apartats següents.
2. Seran aplicables plenament les mesures de conservació previstes en les normes de gestió de l'espai protegit de la Xarxa Natura 2000 que s'aproven en virtut del que establix l'article 45.1 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, les quals constituiran l'instrument de gestió i contindran les mesures reglamentàries, administratives i contractuals previstes en l'article esmentat. Les normes de gestió prevaldran en cas de contradicció amb este pla especial.
3. Seran aplicables plenament les mesures que es dicten per a previndre el deteriorament dels hàbitats i les alteracions a les espècies que van motivar la selecció o declaració de l'espai Xarxa Natura 2000, de conformitat amb el que establix l'article 45.2 de la mencionada Llei 42/2007, de 13 de desembre.
4. Serà aplicable plenament el règim especial d'avaluació i autorització de plans, programes i projectes previst en l'article 45, apartat 4 i següents de la mencionada Llei 42/2007, de 13 de desembre, i les normes reglamentàries estatals i autonòmiques que el despleguen.
SECCIÓ SÈPTIMA
PROTECCIÓ DE LES VIES PECUÀRIES
Article 29. Conservació i defensa de les vies pecuàries
1. Segons el Projecte de Classificació de les Vies Pecuàries del terme municipal d'Enguera, per l'àmbit del PE discorre la següent via pecuària:
Cañada Real d'Almansa a València.
2. Esta via pecuària és un bé de domini públic de la Comunitat Valenciana i, en conseqüència, inalienable, imprescriptible i inembargable, i s'han de complir respecte a estes el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
3. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar la via pecuària que discorre per l'àmbit del paratge natural municipal haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
4. Es fomentarà la designació d'interés natural de la via pecuària present en l'àmbit d'este pla, d'acord amb el que establix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Protegits de la Comunitat Valenciana.
SECCIÓ OCTAVA
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 30. Impacte paisatgístic
1. Es consideraran els valors paisatgístics com un criteri determinant en la gestió del paratge natural municipal. En conseqüència, la implantació d'usos, activitats o actuacions que per les seues característiques puguen generar un impacte paisatgístic haurà de realitzar-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge.
2. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.
3. L'Ajuntament d'Enguera tindrà en compte, a l'hora d'efectuar, autoritzar o emetre un informe sobre els projectes referents al paratge natural municipal, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'este.
4. Les actuacions de qualsevol tipus que siguen autoritzades es realitzaran atenent la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental.
5. Es protegirà el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, com penyals, murs, arbres exemplars, etc., o de patrimoni cultural, i per a això s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Article 31. Publicitat estàtica
1. Es prohibix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre edificacions.
2. En el paratge natural municipal s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, així com tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.
Article 32. Integració paisatgística
1. L'equipament públic de baixa intensitat, la restauració d'edificacions preexistent, o altres elements introduïts per l'home en el medi natural, empraran materials o acabats amb unes característiques de color, brillantor i textura que presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaners, visibles o inusuals.
2. En general, es procurarà l'ús de materials naturals, com ara la fusta i la pedra. No obstant això, si es requerix un altre tipus de materials, es procurarà la integració cromàtica dels mateixos amb el seu entorn, evitant l'ús d'acabats amb tonalitats saturades o molt lluminoses, que causen brillantors o reflectàncies, pròpies dels acabats metàl·lics.
3. Els tancaments seran senzillament i visualment permeables. Especialment en els punts des dels quals és possible contemplar vistes panoràmiques.
SECCIÓ NOVENA
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 33. Definició del patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, establix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, com béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'este patrimoni com a béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. En l'àmbit del PE els elements inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, com a espais de protecció arqueològica (article 46.2 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat) es troben els jaciments arqueològics: el Gatillo, l'abric del barranc del Gatillo, l'Atochar i Los Castillets.
3. En l'àmbit del PE, la resta d'elements de patrimoni cultural d'interés presents, inclosos en el Fons Documental del Museu Arqueològic Municipal d'Enguera, són: Abrics de la Carrasca, cova del barranc del Gatillo, Cueva de las Dos Bocas i la Cueva de la Teresa.
Article 34. Règim de protecció del patrimoni cultural
1. Amb caràcter general, la protecció del patrimoni històric i cultural, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, en l'àmbit del PE es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i en la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de l'anterior.
2. Tota actuació arqueològica o paleontològica en l'àmbit del PE haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contindre un plànol en què es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació del propietari o propietaris dels terrenys i un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència i interés científic i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i equip tècnic encarregats d'estos. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'Ajuntament d'Enguera de forma immediata. La conselleria competent en matèria de cultura establirà reglamentàriament els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es realitzen segons el programa autoritzat, i ordenarà la seua suspensió immediata quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no arriben el nivell adequat. Una vegada conclosa l'actuació arqueològica o paleontològica, i dins del termini que en l'autorització, o després d'ella, fixe l'administració, o si no n'hi ha en el de dos anys, el promotor, a càrrec seu, sense perjuí del que disposa l'article 64.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, haurà de presentar a la conselleria competent en matèria de cultura una memòria científica dels treballs duts a terme, subscrita per l'arqueòleg o paleontòleg director d'estos. No s'atorgaran llicències municipals per a excavacions o remocions de terra amb fins arqueològics o paleontològics, quan esta llicència fóra preceptiva d'acord amb la legislació urbanística, sense haver-se acreditat prèviament l'autorització a què es referix este apartat, L'atorgament de la llicència es comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura simultàniament a la seua notificació a l'interessat. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'esta, així com les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades amb posterioritat en el lloc on s'haja produït una troballa casual de béns arqueològics o paleontològics que no haguera sigut comunicat immediatament a l'administració competent. La conselleria competent en matèria de cultura ordenarà la paralització immediata de l'actuació o de l'obra i es confiscarà de tots els objectes i béns trobats, sense perjuí de les sancions que procedisquen d'acord amb allò que s'ha disposat en esta llei.
3. Per a la realització d'obres, públiques o privades, en immobles compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, així com, en general, en tots aquells en què es conega o presumisca fundadament l'existència de restes arqueològiques o paleontològics d'interés rellevant, el promotor de les obres haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades pogueren causar en les restes d'esta naturalesa, subscrit per tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració d'este estudi seran autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, que establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació, i se supervisaran per un arqueòleg o paleontòleg designat per la mateixa conselleria.
4. En els espais de protecció arqueològica s'establix una àrea de protecció de 200 metres des del perímetre exterior del jaciment delimitat. En tot cas, en el futur, podrà concretar-se este àmbit de protecció si es realitza una prospecció arqueològica i es delimita el jaciment.
5. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari General de Patrimoni Cultural Valencià presents en l'àmbit del paratge natural municipal haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura. En la resta dels casos (elements inclosos en el fons documental municipal) serà necessari l'informe favorable previ del servici arqueològic municipal de l'Ajuntament d'Enguera.
En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que comporten la degradació dels béns historicoculturals.
Queda totalment prohibida la destrucció, l'espoliació o l'alteració voluntària de qualsevol dels elements inclosos en l'esmentat inventari.
6. En consonància amb allò que s'ha arreplegat en el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, es fomentarà la posada en valor dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge natural municipal, sempre que açò no impliquen la pèrdua dels seus valors o pose en perill la seua conservació, i prèvia obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
7. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir ús públic, sempre que este no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals i prèvia obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
8. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, aparegueren restes d'esta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estaran obligats a suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim dels quals s'aplicarà íntegrament. Tractant-se de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels servicis competents, establint el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que hagueren de realitzar-se. En tot cas donarà compte de la seua resolució a l'Ajuntament d'Enguera. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les mencionades actuacions. Seran aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjuís que la pròrroga de la suspensió poguera ocasionar.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS
I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ PRIMERA
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 35. Activitats extractives i mineres
Es prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ SEGONA
ACTIVITATS AGRÍCOLES
Article 36. Normes generals
1. Es considera compatible en l'àmbit del PE el manteniment de les activitats agrícoles que es registren en el moment de l'aprovació d'este, sempre que siguen compatibles amb el planejament urbanístic en vigor i hagen obtingut en el seu moment totes les autoritzacions sectorials corresponents, així com l'avaluació ambiental, si fóra el cas.
2. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola.
El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre estes àrees.
3. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
4. Es prohibix, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel.
5. L'Ajuntament d'Enguera fomentarà que la gestió agrícola de l'àmbit del PE tendisca al manteniment d'un mosaic heterogeni de vegetació forestal i cultius agrícoles tradicionals de secà que afavorisquen la diversitat ecològica i paisatgística de l'espai.
6. Respecte a l'activitat agrària, s'hauran d'aplicar mètodes agronòmics o de maneig de sòl per a minimitzar els efectes de l'erosió i degradació d'este en les zones de cultiu.
Article 37. Conservació dels antics terrenys cultivats
1. Els terrenys forestals existents en l'àmbit del PE, definits genèricament per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificada en l'article 2 per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat, i cartografiats en l'Inventari de Sòl Forestal de la Comunitat Valenciana que apareix com a annex de l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell, pel qual s'aprova l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.
2. Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, per ho establix com a mesura prioritària la seua restauració. Les pedres que s'usen per a la seua restauració hauran de procedir dels antics murs i si no n'hi ha de pedreres legalitzades el més pròximes possible. Els marges es construiran sense rejuntar la cara exterior, i fent ixents regulars pels quals puga escalar la fauna. Es procurarà que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers, per mitjà de la col·locació de tubs a diferents alçàries que es retiraran una vegada consolidat el mur.
Article 38. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agrícoles
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola existents en el moment de l'aprovació d'estes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per estes.
2. Es prohibix amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadros, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
Article 39. Productes fitosanitaris
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que s'hi apliquen, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents. En tot cas, es prohibix la utilització d'herbicides volàtils de qualsevol tipus.
SECCIÓ TERCERA
ACTIVITATS RAMADERES
Article 40. Concepte i règim general d'ordenació
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE. En el cas que s'autoritze l'exercici d'esta activitat, se sotmetrà a les normes i plans sectorials que se li apliquen.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
3. L'aprofitament de pastos podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per afecció d'espècies d'interés, per a la conservació dels sòls o la coberta vegetal o existisquen arbres jóvens, especialment en zones en procés de regeneració.
4. Segons s'establix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a este.
Article 41. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
1. Queden prohibides les construccions i instal·lacions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i dormidors.
2. Les construccions i instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació de les presents normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per les mateixes.
SECCIÓ QUARTA
APICULTURA
Article 42. Apicultura
1. L'activitat apícola pol·linitzadora i mel·lífera es considera autoritzable en tot l'àmbit del paratge natural municipal, sempre que es complisca amb les disposicions del Reial Decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles.
2. En el cas que els ruscos provocaren molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'Ajuntament d'Enguera podran disposar el seu trasllat a un altre emplaçament que no present els mencionats inconvenients, o bé la seua retirada definitiva del paratge natural municipal.
SECCIÓ QUINTA
ACTIVITAT FORESTAL
Article 43. Gestió del terreny forestal
1. Als efectes d'este PE, es consideren muntanyes o terrenys forestals els així definits en l'article segon de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificat per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat.
2. En l'àmbit del PE el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit amb caràcter general per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual e va aprovar el seu reglament, així com allò que s'ha disposat per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, i la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es va modificar la Llei 43/2003 de 21 de novembre, de Forests.
3. En consonància amb allò que s'ha arreplegat en el preàmbul de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, es fomentarà la intervenció de l'Ajuntament d'Enguera en l'administració i gestió del terreny forestal existent en l'àmbit del paratge natural municipal, cooperant amb l'administració forestal per a l'èxit els objectius previstos en l'esmentada llei.
4. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació entre la conselleria competent en matèria forestal i l'Ajuntament d'Enguera o el propietari particular de terrenys forestals per a la realització de labors de conservació i regeneració de la coberta vegetal, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis.
Article 44. Repoblació forestal
1. La repoblació de terrenys forestals, a iniciativa de l'Ajuntament d'Enguera, haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria forestal, prèvia presentació d'un projecte tècnic.
2. Els projectes de repoblació es redactaran seguint les directrius establides en l'Orde de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aprovaren les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal en la Comunitat Valenciana.
3. El material vegetal utilitzat en les repoblacions haurà de complir els requisits exigits en l'annex II de l'Orde de 16 de maig de 1996, així com en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció i el Reial Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció.
4. Els mètodes de preparació del terreny per a la repoblació seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o a l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterraments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.
Article 45. Aprofitaments forestals
1. Es considera, als efectes d'este PE, com aprofitaments forestals, la fusta, productes de tria, llenyes, corfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Estos aprofitaments requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient sense perjuí del que disposa l'article 22 d'estes normes.
2. Així mateix, els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i els plans sectorials que se li apliquen.
3. Es prohibix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
4. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per la conselleria competent en matèria forestal.
Article 46. Selvicultura
1. En l'àmbit del paratge natural municipal s'hauran d'aplicar tècniques selvícoles com a mínim agressives possibles per a millorar la biodiversitat i multifuncionalitat de l'ecosistema forestal, evitant, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible en la muntanya.
2. En la planificació dels tractaments selvícoles es tendirà a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament, i al mateix temps, tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.
3. La fusta i llenya d'interés comercial procedent de treballs selvícoles o aprofitaments forestals hauràn de ser retirades en un termini màxim de dos mesos des de la finalització dels treballs. En cas de risc elevat d'incendi o plagues que puguen afectar la vegetació podrà exigir-se la retirada o eliminació immediata de les acumulacions de fusta i llenya en la forest.
Així mateix, haurà de procedir-se a l'eliminació total dels residus procedents dels tractaments selvícoles per mitjà de trituració o estellat i incorporació immediata al terreny.
Article 47. Productes fitosanitaris forestals
1. En relació amb la utilització de productes fitosanitaris caldrà ajustar-se al que disposa la normativa vigent en la matèria. Serà necessària l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a la utilització de mitjans aeris en l'aplicació dels productes esmentats.
2. En tot cas, es prohibix la utilització de productes d'ampli espectre i alta persistència, i d'aquells de toxicitat manifesta contra els valors ecològics de la zona.
Article 48. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, este PE està subjecte a allò que s'ha determinat per la legislació sectorial específica en la matèria.
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per a la prevenció i extinció d'incendis en l'àmbit del PE.
3. Amb caràcter general, es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit del PE.
4. Tant en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el Pla d'Actuació Municipal Enfront del Risc d'Incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que es redacten en l'àmbit municipal, haurà de considerar-se al paratge natural municipal com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, figura a què es fa referència en l'article 140 del Decret 98/1995, de 16 de maig, anteriorment mencionat.
Per a l'aprovació d'estos plans hi haurà d'obtindre's, en tot cas, l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'incendis forestals.
SECCIÓ SEXTA
ACTIVITAT CINEGÈTICA
Article 49. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, quedant subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i articles següents.
2. En particular, l'activitat cinegètica es permet en aquells terrenys que actualment complixen les condicions legals establides per a l'activitat esmentada.
3. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà establir limitacions a l'activitat cinegètica en un determinat territori i durant un determinat període de temps.
Article 50. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, este PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que se li aplique.
2. En concret, l'activitat cinegètica del vedat de caça de què forma part l'àmbit del paratge natural municipal s'ordenarà i gestionarà d'acord amb el seu corresponent Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic, aprovat per l'administració competent. Este pla tècnic, atenent als criteris establits per la legislació vigent sobre caça, haurà de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics presents en el paratge natural municipal.
3. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar, en l'àmbit del pla, si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
4. L'ús cinegètic del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.
SECCIÓ SÈPTIMA
ACTIVITAT INDUSTRIAL
Article 51. Activitat industrial
Per considerar-se incompatible amb els objectius de protecció d'este PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del paratge natural municipal, incloent-hi les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ OCTAVA
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
SUBSECCIÓ PRIMERA
ORDENACIÓ DE L'ÚS PÚBLIC
PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
Article 52. Règim general de l'ús públic del paratge natural municipal
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no supose eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i/o culturals, i que implique una utilització passiva de l'espai natural protegit, del tipus senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i excursionisme haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter bla com a complement i suport a les activitats previstes en l'apartat anterior, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del paratge i els seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants i el risc d'accidents i xicotets miradors en punts amb vista panoràmiques.
Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrades en l'entorn.
3. En l'àmbit del PE, es prohibixen les actuacions i instal·lacions de caràcter recreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques de caràcter bla previstes en els apartats anteriors d'este article.
4. La visita i el desplaçament pel paratge natural municipal seran d'accés lliure, sense altres limitacions que les que puga imposar, espacial o temporalment, l'Ajuntament d'Enguera a fi de preservar els valors de l'espai natural protegit o per motius relacionats amb la gestió d'este.
5. Els visitants del paratge natural municipal observaran estrictament durant la seua estada totes les directrius i recomanacions que els facen saber per part de l'Ajuntament d'Enguera i el personal al seu servici.
Totes les activitats d'ús públic que es realitzen en el paratge natural municipal es realitzaran amb l'exclusiva responsabilitat dels usuaris.
6. En qualsevol cas, els visitants hauran de tindre una conducta respectuosa amb els recursos de l'espai natural protegit, l'equipament i mobiliari d'ús públic i amb la resta de persones presents en este.
7. L'Ajuntament d'Enguera podrà, quan així ho estime convenient, delimitar aquells sectors del paratge d'accés al públic on es controlarà la permanència i el trànsit de persones per motius de gestió, protecció del medi o els recursos culturals, regeneració de la coberta vegetal, control d'espècies exòtiques invasores, o altres raons que de forma justificada es pogueren presentar.
Article 53. Pla d'ús públic del paratge natural municipal
1. L'Ajuntament d'Enguera elaborarà un pla d'ús públic del paratge natural municipal que, contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals i culturals del paratge efectuades tant per iniciativa pública com a privada o mixta.
2. L'ús públic del paratge natural municipal haurà de ser d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit, segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del pla especial.
3. L'elaboració del pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenrotllament d'este tipus d'activitats puga tindre sobre els valors naturals i culturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre estos.
4. L'homologació de les sendes existents en l'àmbit del paratge s'ajustarà al que establix el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
5. El pla d'ús públic haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara el senderisme i altres esports de muntanya, en l'àmbit del paratge natural municipal. A este efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran realitzar estes activitats sense perjuí per als valors naturals del paratge. S'ajustarà en tot cas al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, o a la legislació vigent en esta matèria.
6. En el pla d'ús públic es determinaran, per a la seua posterior senyalització, les vies d'accés al paratge, les zones d'aparcament, els camins no transitables amb vehicles i les sendes.
7. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'este.
8. El pla d'ús públic l'aprovarà l'Ajuntament d'Enguera, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a la seua aprovació, es demanaran els informes que es consideren oportuns per a garantir una adequada regulació de l'ús públic i evitar riscos per al medi i els usuaris.
Així mateix, es realitzaran els estudis necessaris per a la determinació i concreció dels riscos existents, i es plantejaran les mesures preventives i de protecció oportunes.
SUBSECCIÓ SEGONA
ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS D'ÚS PÚBLIC VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 54. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibixen els càmpings i els campaments de turisme públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 55. Activitats educatives, recreatives i d'esplai vinculades a construccions
Es prohibix la construcció d'edificacions turístiques, recreatives, esportives i destinades a l'educació ambiental en l'àmbit del PE.
SUBSECCIÓ TERCERA
ACTIVITATS D'ÚS PÚBLIC NO VINCULADES
A CONSTRUCCIONS
Article 56. Recreació concentrada
En l'àmbit del PE es prohibix la instal·lació d'àrees recreatives i de picnic.
Article 57. Menjar campestre
1. El menjar campestre amb productes ja elaborats que no necessiten cuinat podrà realitzar-se en qualsevol lloc en què es permeta el lliure accés, sense més condicionant que l'obligatorietat d'arreplegar els residus generats.
2. Es prohibix cuinar o calfar aliments per mitjà de l'ús de foguerets o fogonets en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 58. Acampada
1. Es prohibix l'acampada controlada en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
2. Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 59. Senderisme
1. El senderisme i l'excursionisme, entenent per tal es l'activitat esportiva i recreativa que consistix a recórrer a peu camins i sendes, preferentment tradicionals, està permés amb caràcter general en tot l'àmbit del paratge natural municipal. Esta activitat haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
2. L'Ajuntament d'Enguera podrà establir limitacions o restriccions al senderisme en determinades èpoques de l'any o en determinats rutes o sendes per motius de conservació de recursos naturals protegits o de conservació prioritària. Es procurarà que estes restriccions estiguen degudament exposades en els camins o sendes afectades.
3. En funció de l'evolució de la demanda tant quantitativa com qualitativa, o inclús a petició d'entitats i institucions vinculades d'alguna forma amb l'espai, es podran establir altres rutes o recorreguts guiats pel seu interés botànic, faunístic, geomorfològic o etnogràfic.
Preferentment estes rutes, en cas de considerar-se necessàries, hauran de discórrer per l'Àrea de Protecció Especial (APE), evitant l'Àrea d'Usos Tradicionals (AUT).
Article 60. Ciclisme de muntanya
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'activitat de bicicleta de muntanya sempre que es realitze pels itineraris senyalitzats a este efecte i que es determinen en el pla d'ús públic.
L'Ajuntament d'Enguera podrà limitar esta activitat en determinades rutes quan resulte incompatible amb el pas de persones a peu i amb les activitats educatives, o a fi d'evitar impactes sobre l'espai per increment de l'erosió.
2. Els esdeveniments que comporten concentracions de ciclistes en terrenys del paratge natural municipal, hauran de ser autoritzats per l'Ajuntament d'Enguera amb un informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient, podent establir els condicionants i limitacions que considere oportuns amb relació a trajectes, èpoques i nombre de participants.
Article 61. Altres activitats esportives en el medi natural
1. Amb caràcter general, estes activitats s'exerciran sempre que no es produïsquen minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'àmbit del PE.
2. Es permet la realització d'esports pels particulars sempre que no empren per a això elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en l'espai.
3. Qualsevol activitat esportiva organitzada en l'àmbit del paratge per entitats públiques o privades requerirà autorització prèvia de l'Ajuntament d'Enguera, el qual podrà establir les limitacions que considere oportunes a fi d'evitar possibles impactes sobre l'espai natural protegit. Estes limitacions podrien ser relatives al nombre màxim de participants, data i duració de l'activitat, i ubicació, recorregut o sector afectat.
4. Es prohibix la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants.
SECCIÓ NOVENA
XARXA VIÀRIA I CIRCULACIÓ
Article 62. Xarxa viària del PE
1. Es classifica la xarxa viària del paratge natural municipal en carreteres, pistes i sendes que discorren per este territori, i que es definixen i regulen com seguix:
a) Xarxa de carreteres: inclou la carretera CV-584 d'Enguera a Benalí, la qual es troba asfaltada en la seua totalitat i és de lliure utilització per a qualsevol classe de vehicles.
b) Xarxa de pistes forestals i rurals: els camins principals que donen accés al paratge són la Cañada Real de Almansa, el camí de Benalí, el del Cobarcho o el de la Burrera. Estos camins no es troben asfaltats.
c) Sendes i itineraris naturals: inclou un tram de la senda de Gran Recorregut (GR-7), la senda local SL-CV 5, denominat Barranco del Gatillo i la senda local SL-CV 7, denominat Barranco de la Carrasca.
2. En les sendes i itineraris només està permés el trànsit a peu, excepte quan discórreguen recolzats per pistes rurals. Les determinacions específiques per a les sendes i itineraris del paratge natural municipal seran regulades pel pla d'ús públic. No obstant això, és recomanable la senyalització i promoció per mitjà de materials informatius, la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural, i la senyalització informativa referent al paratge al llarg d'estes sendes.
3. L'Ajuntament d'Enguera procedirà a tancar al trànsit les sendes secundàries o desviacions existents de les sendes principals i procurarà un adequat manteniment de les sendes perquè estes romanguen netes.
4. L'Ajuntament d'Enguera podrà procedir a la limitació de l'accés al públic a determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.
Article 63. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE
1. En l'àmbit del PE, amb caràcter general, no es podran construir vials de nova planta, ni permetre la modificació del traçat o l'ampliació dels existents, a excepció del cas de la carretera CV-584 on caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, per a les seues respectives zones de domini públic i de protecció.
2. De manera excepcional i sempre que estiguen previstos en el pla local de prevenció d'incendis forestals i foren fonamentals per a la lluita i defensa contra incendis, podran autoritzar-se, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais protegits, la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents.
Estes actuacions requeriran, en tot cas, la corresponent estimació, o si és necessari, declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 8 de la present normativa. A més, sense perjuí de les condicions establides en l'avaluació d'impacte ambiental, per a l'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, haurà d'obtindre's l'informe previ de l'Ajuntament d'Enguera que estudiarà cas a cas el projecte corresponent, establint, si és procedent, mesures protectores o correctores addicionals.
Article 64. Circulació motoritzada en el paratge natural municipal
1. Amb caràcter general, a este respecte, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.
2. En particular, es prohibix la circulació motoritzada fora de les pistes forestals i rurals del paratge,excepte en els casos següents:
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament d'Enguera o per la conselleria competent en matèria d'espais protegits.
b) Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i aquells destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics.
c) Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.
d) Vehicles que realitzen servicis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
e) Vehicles de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
3. L'Ajuntament d'Enguera podrà delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on es controlarà, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de vehicles per raons ecològiques, com per exemple àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.
SECCIÓ DEU
URBANISME I EDIFICACIÓ
Article 65. Urbanisme
1. El present PE, a efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit-paratge natural municipal.
2. Per a la correcta aplicació de la present normativa, el futur Pla General d'Ordenació Urbana d'Enguera haurà de remetre a la present normativa per a la regulació o autorització de qualsevol projecte o actuació que estiga dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 66. Edificació en el medi rural
1. Es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del PE.
2. Amb caràcter general, es permet la rehabilitació, restauració o reconstrucció de l'única edificació preexistent en l'àmbit del paratge (conjunt de la Casa de la Venta, integrada per casa i corrals i magatzems), per a la qual cosa s'haurà de respectar en el seu disseny i composició l'entorn en què s'enclava i les característiques arquitectòniques tradicionals d'este tipus d'edificacions.
Per a qualsevol intervenció en este conjunt haurà d'obtindre's l'autorització prèvia i la llicència municipal de l'Ajuntament d'Enguera, que l'atorgarà basant-se en les condicions establides en el planejament urbanístic vigent per a este tipus de construccions en sòl no urbanitzable.
A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'este conjunt al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitza, incloent-hi la utilització de documents gràfics.
En el cas que com a conseqüència de la reforma s'originaren aigües residuals, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 13 d'esta normativa.
SECCIÓ ONZE
INFRAESTRUCTURES
Article 67. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. En l'àmbit del PE es prohibix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en este últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.
2. En les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-584 incloses dins de l'àmbit del PE, es podran realitzar, per part de l'organisme competent, totes les actuacions de manteniment, conservació i protecció de la seguretat viària arreplegades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.
En el cas que el desenrotllament del pla especial suposara una actuació sobre esta carretera, i la seua titularitat continuara sent de la Diputació Provincial de València, serà necessari l'informe previ de l'área de carreteres de la Diputació de València i la coordinació entre esta Diputació i l'Ajuntament d'Enguera. En el dit informe s'ha d'aclarir que per a garantir les condicions funcionals i de seguretat de la via, els usos i activitats permeses en les àrees de domini públic i de protecció definits per esta carretera seran els establits en la legislació de carreteres.
3. En el cas que fóra totalment necessari i s'haguera motivat prou, segons el règim d'excepcions de l'apartat 1, en la realització de noves infraestructures que afecten el paratge natural municipal, s'optarà per aquelles solucions que, des del punt de vista ambiental, causen menor impacte sobre l'espai, sent necessari l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.
4. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus, haurà d'atindre's, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o el seu ompliment, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i han de procedir, quan acaben, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quin siga la seua naturalesa i origen.
SECCIÓ DOTZE
PLANS D'ACCIÓ TERRITORIAL
Article 68. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana
A este respecte caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a zona exterior residual a la totalitat de l'àmbit del PE.
SECCIÓ TRETZE
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 69. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge natural municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament d'Enguera, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient i la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, per a una millor gestió i administració de l'espai natural protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals.
2. Les mencionades activitats podran realitzar-se, atenent a les seues característiques i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A este respecte, se subscriuran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge natural municipal són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Desenrotllament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de fauna i flora (incloses les espècies i varietats agrícoles tradicionals de la zona) considerades d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, així com sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Estudis sobre el patrimoni històric i arqueològic de l'àmbit del paratge.
d) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
e) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa, econòmica.
f) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament d'Enguera facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
Article 70. Autoritzacions
Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, s'establix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament d'Enguera o a la conselleria competent en matèria de medi ambient i de patrimoni cultural d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:
1. Les actuacions que afecten directament o indirectament a la flora, fauna o els hàbitats protegits, requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient i comunicació a l'Ajuntament d'Enguera. Amb esta finalitat, la persona o entitat que vaja a realitzar l'activitat investigadora acompanyarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es vaja a desenrotllar.
2. Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
3. Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar un informe a l'Ajuntament d'Enguera sobre els resultats, així com sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En supòsit que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
4. Les autoritzacions atorgades per a la receptació científica d'aus no exclouen la necessitat d'obtindre per l'anellador els permisos particulars corresponents si és el cas.
5. Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requerixen autorització prèvia, deuran no obstant això comunicar a l'Ajuntament d'Enguera l'existència del projecte i facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
CONCEPTE I ASPECTES GENERALS
Article 71. Concepte
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'este PE, s'ha distingit l'àmbit del paratge natural municipal les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:
a) Àrea d'Usos Tradicionals (AUT).
b) Àrea de Protecció Especial (APE).
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per este PE.
Article 72. Interpretació
1. En tot allò no regulat en estes normes particulars seran aplicables les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
CAPÍTOL II
ÀREA D'USOS TRADICIONALS
Article 73. Caracterització i objectius específics
1. Esta àrea comprén els bancals de cultiu de secà localitzats en la partida del Bancal del Lobo, les infraestructures associades a l'activitat agrícola de la finca (cucos de agua, un llavador, basses, cremadors, etc) i el caseriu de la Venta Corrales, que és una construcció (actualment en ruïnes) alçada als voltants o contigües a la via de comunicació que era la Cañada Real de Almansa, important via de trànsit que justifica l'existència d'una venda o posada.
2. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
a) Manteniment de les activitats tradicionals de la finca compatibles amb les finalitats que motiven la declaració del paratge natural municipal i que han realitzat en l'espai natural protegit històricament.
b) Efectuar una gestió agrícola, en què es mantinga un mosaic heterogeni de vegetació forestal i cultius agrícoles tradicionals de secà, que afavorisquen la diversitat ecològica i paisatgística de l'espai natural protegit i a més realitzen una important labor en la lluita contra incendis a l'actuar com a àrees de discontinuïtat vegetal.
c) Desenrotllament de models de cultiu d'agricultura compatibles amb la conservació ambiental que en el futur podrien orientar-se a una agricultura de tipus ecològic.
d) Recuperació dels elements etnològics presents en esta àrea (caseriu de la Venta Corrales, cuco de agua, basses, etc.)
Article 74. Localització
1. L'Àrea d'Usos Tradicionals (AUT) té una superfície total de 16,33 hectàrees. Està ubicada en el polígon 16, parcel·la cadastral 7, junt amb la Cañada Real de Almansa. S'hi accedix a esta zona per la carretera CV-584 d'Enguera a Benalí fins a arribar el punt quilomètric 16 d'esta mateixa carretera.
2. Esta àrea queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 75. Usos permesos
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir el manteniment dels usos tradicionals de la zona que tinguen la consideració d'usos compatibles amb la conservació global de l'espai.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) L'activitat agrícola on s'exercisca actualment, tal com es contempla en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats del present PE.
b) Tractaments propis de la pràctica agrícola tradicional en els bancals de cultiu, inclosos els treballs de millora i conservació de les espècies presents.
De forma específica, es permet la poda i realç d'exemplars arboris, la realització de treballs i altres treballs tradicionals d'aladre, mantenint la vegetació de les límits de cada parcel·la, sembra i abonat, fomentant la implantació de tècniques pròpies de l'agricultura integrada.
c) La circulació i accés a les parcel·les dels tractors i maquinària agrícola necessaris per a la realització dels treballs permesos en els paràgrafs anteriors.
d) Els usos i actuacions destinats a millorar les condicions agrícoles i paisatgístiques d'este espai.
e) Plantació d'espècies agrícoles llenyoses, sempre que es tracte d'espècies o varietats cultivades tradicionalment en la zona.
f) Plantació d'espècies forestals cultivades amb finalitat econòmica, com ara espècies aromàtiques i/o espècies arbòries per a fusta, entre altres.
g) Es permet l'ús del foc per a l'eliminació de restes agrícoles llenyosos produïts per l'activitat agrícola, sempre que es complisca el que disposa el pla local de cremes i en el pla de prevenció d'incendis forestals i, a més, s'obtinguen els permisos corresponents.
No obstant això, i de manera prioritària, l'Ajuntament d'Enguera disposarà d'un servici municipal a disposició dels agricultors de l'àmbit del PE consistent en un tractor amb trituradora, en les èpoques en què es necessite, per a l'eliminació de les restes que es generen com a conseqüència de l'activitat agrícola i minimitzar així el risc d'incendis forestals.
h) La rehabilitació, restauració o reconstrucció de la Casa de la Venta de Corrales sota les condicions establides en l'article 66 de la normativa general.
i) Treballs de recuperació i conservació dels elements etnològics presents en esta àrea.
Article 76. Limitacions d'ús
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la zona.
2. Queden específicament prohibits en estos espais:
a) Actuacions de transformació d'estos bancals per a qualsevol altre ús diferent del cultiu agrícola tradicional.
b) Abandó de restes agrícoles als voltants de les parcel·les de cultiu, ja que esta pràctica incrementa el risc d'incendis per acumulació de combustible sec.
c) Destrucció dels marges herbacis i arbustius en les parcel·les de cultiu.
d) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.
e) Magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, incloent-hi hivernacles i infraestructures de servici. Així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.
CAPÍTOL III
ÀREA DE PROTECCIÓ ESPECIAL
Article 77. Caracterització i objectius específics
1. L'Àrea de Protecció Especial constituïx el màxim exponent del paratge natural municipal barrancs Carrasca-Gatillo des del punt de vista de la protecció. Comprén aquelles zones del paratge que contenen elevat interés natural i/o cultural. Presenta una variada representació d'ecosistemes naturals, com són les vessants forestals de pi blanc (Pinus halepensis) i pinastre (Pinus pinaster), les zones d'ombries com els barrancs de la Carrasca i El Gatillo, on apareixen exemplars de roure valencià (Quercus faginea) o els grans tallats amb presència de vegetació rupícola.
A més, en l'Àrea de Protecció Especial es localitzen elements culturals de gran interés, com els abrics de la Carrasca, la Cueva del Barranco del Gatillo, la Cueva de las Dos Bocas, la Cueva de la Teresa, l'abric del Barranco del Gatillo, el poblat iber del Gatillo i els jaciments de l'Atochar i Los Castillets, localitzats en el Plànol d'Informació número 4 del PE.
2. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
a) Preservar la qualitat ambiental.
b) Assegurar el manteniment i conservació dels seus importants valors naturals i culturals.
c) Fomentar aquelles actuacions que vagen dirigides a potenciar els hàbitats naturals protegits existents.
d) Conservació de la vegetació existent, potenciació i regeneració natural.
e) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
f) Combatre els processos erosius, principalment en els sòls més degradats.
g) Preservar les fites paisatgístiques existents.
h) Posada en valor dels elements de patrimoni cultural.
3. Plantejar estos objectius suposa necessàriament una limitació de les possibilitats d'ús, i es permeten únicament aquells compatibles amb els objectius proposats.
Article 78. Localització
L'Àrea de Protecció Especial es correspon amb la pràctica totalitat del paratge, a excepció de l'Àrea d'Usos Tradicionals (AUT).
Esta àrea ocupa una superfície total de 357,84 hectárees.
Esta àrea queda delimitada gràficament en els corresponents plans d'ordenació del present PE.
Article 79. Usos permesos
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i culturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Treballs de conservació i regeneració d'ecosistemes, i en especial mesures per a aconseguir la regeneració natural i potenciació de les comunitats naturals d'interés característiques de l'àmbit del PE.
b) Accions encaminades a possibilitar les activitats naturalístiques, científiques i didacticoecològiques que contribuïsquen a difondre el coneixement d'estos importants ecosistemes.
c) Estudis científics dels diversos elements patrimonials identificats en l'àmbit del PE, així com la busca de nous jaciments.
d) Tractaments de millora i conservació de l'estat dels elements patrimonials presents. Difusió i posada en valor d'estos elements patrimonials.
e) Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran ser posats en valor per l'Ajuntament d'Enguera i acollir usos turístics, sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i prèvia obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
f) Es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no supose eventuals riscos de degradació ambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, com el senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i excursionisme hauràn de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
g) Es permeten les labors de manteniment de sendes i la instal·lació d'infraestructures d'ús públic de caràcter bla (barreres, defenses anticirculació, dispositius de seguretat, etc.), sempre que es prenguen les precaucions oportunes per a evitar danys a la vegetació d'especial rellevància. Els miradors i les instal·lacions de seguretat seran les úniques infraestructures majors permeses.
h) Es permet l'obertura de noves sendes sempre que estiga justificada la seua necessitat i sempre que la seua implantació no cause danys als valors d'interés del paratge. A més de complir amb la regulació existent per a este tipus d'actuació, es requerirà informe dels servicis de la conselleria amb competències en matèria d'espais naturals protegits.
En tot cas, en el preceptiu projecte es tindran en compte els següents condicionants per al disseny del traçat:
1r. La senda es recolzarà sobre antics camins o sendes.
2n. La senda tindrà l'amplària mínima possible compatible amb la seua funcionalitat.
3r Es considerarà el tipus de sòl i el pendent de manera que es minimitze el risc d'erosió.
4t. S'establirà un disseny que minimitze la necessitat d'obres com a excavacions, ompliments, murs i fonamentacions.
5é. Es procurarà la creació de sendes circulars.
6é. La forma del traçat haurà d'integrar-se en la naturalesa i es tractarà d'evitar els traçats rectes durant longituds prolongades, A més, es procurarà l'adaptació del traçat a elements existents com ara penyals, espècies vegetals de port considerable, etc., la qual cosa permetrà, a més de conservar els dits elements, crear traçats més irregulars.
7é. Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.
8é. Les actuacions de manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics promoguts per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències.
9é. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o fauna. En qualsevol cas queda prohibida l'arrancada de la planta, i s'ha de recol·lectar per mitjà de tala.
10é. Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
11é. Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística, requeriran l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
12e. Infraestructures de defensa contra incendis forestals i, si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a la mateixa. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística hauràn de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
13é. L'activitat cinegètica tal com es contempla en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats del present PE.
Article 80. Limitacions d'ús
1. Es consideren usos prohibits, a tots els efectes, tots els que comporten alteració i degradació del medi i dels valors naturals o culturals que tanca o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació d'estos enclavaments.
2. Queden específicament prohibits els següents usos o activitats:
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.
b) Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les infraestructures d'ús públic de caràcter bla permeses en l'article anterior.
c) Edificacions o construccions de qualsevol tipus i per a qualsevol finalitat.
d) La instal·lació de suports de publicitat de qualsevol tipus o d'altres elements anàlegs, així com qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai i els seus valors objecte de protecció, sense que suposen deteriorament del paisatge.
e) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, així com activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.
f) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.
g) Obres o magatzems i instal·lacions de nova planta relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera. Inclouen hivernacles, i infraestructures de servici, així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.
h) Es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit de l'àrea de protecció especial.
i) El trànsit a peu o amb bicicleta fora dels itineraris senyalitzats per a cada activitat i que es determinen a este efecte en el pla d'ús públic.
j) El trànsit de vehicles motoritzats fora dels camins en què s'autoritza expressament, excepte per als servicis de vigilància i manteniment de la zona, prevenció i extinció d'incendis.
k) L'espoliació de qualsevol element que puga suposar la pèrdua de material historicocultural de l'àrea.
TÍTOL IV
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE
NATURAL MUNICIPAL
Article 81. Règim general
1. L'Administració i la gestió del Paratge Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo correspon a l'Ajuntament d'Enguera.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament d'Enguera l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge atendrà al marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, així com a les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament d'Enguera podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge natural municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'administració general de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, o de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), les universitats i centres d'investigació i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 82. Consell de participació del Paratge Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crearà el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo, segons s'establirà en el decret de declaració del paratge, i s'aten d'esta manera a allò que s'ha previst en l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
TÍTOL V
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 83. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament d'Enguera.
2. L'Ajuntament d'Enguera habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació de Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL VI
RÈGIM SANCIONADOR
Article 84. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es poguera incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.


Còpia Permalink ELI