Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5019, del 02-06-2005 (2005/5516)

Resolució de 12 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5019

Data del DOGV
:   02-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5516


Data del document
:   12-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Camporrobles
    * Algueña
    * Cocentaina
    * Pinós, el
    * Benicull de Xúquer
    * impacte ambiental

Resolució de 12 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/5516]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 177/03-AIA Camporrobles, 009/03-AIA Algueña i Pinoso, 402/03-AIA La Mata, 031/04-AIA Benicull i 386/03-AIA Cocentaina, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 12 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 177/03-AIA
  
Títol Explotació avícola d'encebament
  
Promotor SAT Hoyuelos núm. 366, CV
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Camporrobles (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de llicència activitat per a granja avícola d'encebament
  
Localització Paratge Cañadilla Plana, polígon 6, parcel·la 339. Terme municipal de Camporrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació consistirà en 2 naus avícoles d'encebament, amb 68.000 places de capacitat total (34.000 aus per nau), on es realitzaran entre 5,5 i 6 criances a l'any. El jaç serà borumballa o palla, sobre solera interior de formigó impermeabilitzat. Com a combustible s'utilitzarà gas liquat de petroli. L'aigua procedeix de pou propi situat en parcel·la.
  
Es calcula un volum de fem anual d'1.160 m3. L'extracció del residu de l'interior de les naus es realitzarà en finalitzar cada cicle, presentant contracte de compravenda amb l'empresa Reciman Sociedad Cooperativa, CIF 55 194 495-D i domicili social al carrer Federico Muelas núm. 8, Villalpardo (Conca), en el qual se n'acorda la retirada després de cada cicle.
  
Es construirà femer impermeabilitzat, per si no hi ha perfecta coordinació entre el final de la pollada i la retirada del residu. El femer disposarà de 98 m2, 3,87 m d'altura lliure al ràfec, muret d'obra rematat amb arrebossat de morter d'alçària 1,5 m i solera de formigó amb pendent per a recollida de lixiviats cap a una arqueta d'escorriment.
  
Les baixes que es produïsquen en l'exportació seran retirades per una empresa especialitzada, i es firmarà pòlissa amb l'entitat asseguradora Caja Campo, CIF F- 02 396 688, Av. Arrabal 18, Requena (València). Els residus perillosos (envasos, medicaments, etc.) seran retirats per un gestor autoritzat. Els residus sòlids urbans seran portats a contenidor o abocador municipal pel responsable de l'explotació.
  
Els buits i finestres es taparan amb malla antiocells, es tancarà perimetralment en la parcel·la, es plantarà barrera vegetal amb espècies autòctones amb reg localitzat, i es construirà un gual sanitari a l'entrada.
  
Segons la informació disponible en aquest Servei, s'ha infravalorat la quantitat de residu anual que es produirà, tot i que la capacitat d'emmagatzematge del femer per al volum generat per cicle, es considera serà suficient.
  
El contracte presentat per a la retirada de cadàvers no ha entrat en vigor en data de firma de la present declaració, encara que s'afirma que es farà en començar a funcionar l'activitat.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen diferents sistemes de gestió del fem i dels cadàvers, i s'opta per la construcció d'un femer i venda del residu a una empresa especialitzada, i per la firma de contracte amb una empresa autoritzada per a l'eliminació d'aquests.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
La Comissió de qualificació d'activitats remet l'expedient constituït per l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, el 29 de maig de 2003.
  
La informació pública per l'Ajuntament de Camporrobles, s'ha realitzat en el BOP núm. 104, de 3 de maig de 2003, i a veïns confrontants, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data 20 d'octubre de 2003, relatiu a l'eliminació de cadàvers i de residus orgànics, i és rep la documentació el 14 de gener de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT, que disposa de l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura. L'autorització també es condiciona a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus; com també que la posició i acabat de l'edifici siguen acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest; i que la superfície de la finca no ocupada haurà d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable, i qualificat de comú, zona VIII, agrícola, segons les Normes subsidiàries del municipi de Camporrobles.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental efectua un inventari ambiental de la zona en què se situa l'activitat, i descriu la situació actual pel que fa a elements ambientals com l'aire, sòl, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs matriu d'identificació d'impactes en les fases de construcció i funcionament, a partir de la qual es realitza la valoració qualitativa dels impactes, i se n'obté la matriu d'importància.
  
Els impactes que es produeixen durant la fase de construcció són moderats, de caràcter fugaç i temporal. En la fase de funcionament destaquen:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors, encara que en concentrar-se en moments puntuals de càrrega i descàrrega d'animals o fem, es considera una afecció de menor grau.
  
- Contaminació de sòls per gestió inadequada del fem.
  
- Contaminació aigües superficials i subterrànies, per maneig inadequat dels residus generats.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Plantació de barrera natural d'alçària suficient en el perímetre, formada per espècies autòctones (per exemple Cupressus Sempervirens), amb reg localitzat, per a atenuar la dispersió de males olors i reduir l'impacte visual.
  
- Retirada de cadàvers per part d'empresa especialitzada.
  
- Presentació de contracte amb una empresa per a retirada del fem.
  
- Construcció de femer per a emmagatzemar el residu generat en un cicle, amb solera impermeable, muret d'obra d'alçària 1,5 m, rematat amb arrebossada de morter.
  
- Col·locació de malla antiocells en finestres, tanca perimetral de l'explotació i construcció de gual sanitari en l'accés.
  
Les mesures correctores proposades han d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants establers en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
El programa de vigilància ambiental que exposa l'estudi d'impacte ambiental és inadequat, ja que es limita a descriure les pràctiques habituals per al bon funcionament de l'explotació (retirada de baixes, retirada de gallinassa, neteja de l'interior de la nau, desinfecció i desinsectació, etc.), més que a establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores, contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja avícola d'encebament, situada al terme municipal de Camporrobles (València), promoguda per SAT núm. 366 Hoyuelos CV. sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- El fem s'ha de portar al femer en finalitzar cada cicle, que tindrà capacitat per a albergar aquest residu generat, i ha d'edificar-se obligatòriament, com indica l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Generalitat Valenciana. La construcció ha de tenir parets laterals d'alçària suficient, solera de formigó, impermeable i amb lleuger pendent que conduïsca els lixiviats procedents del munt a una bassa impermeable i estanca.
  
- La retirada del fem per part de l'empresa contractada s'ha de realitzar en el menor temps possible. En cas de produir-se emissió de males olors, és necessari el volteig de les piles, o incorporar productes bacterians que reduïsquen les olors.
  
- Amb la posada en marxa de l'activitat s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General el contracte amb una empresa especialitzada, vigent i firmat per ambdues parts, per a la retirada dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació.
  
- S'ha de disposar de sistema eficaç en l'accés, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- S'ha de tancar perimetralment la instal·lació i s'ha de realitzar plantació de tanca de xiprer (Cupressus sempervirens) o arbust semblant, com proposa l'estudi d'impacte ambiental, d'alçària suficient, a fi de reduir la propagació de males olors i perquè servisca d'apantallament, reduïsca l'impacte visual de l'explotació des de l'exterior. En aquest mateix sentit, s'ha de mantenir en explotació agrària efectiva la zona no ocupada per l'explotació.
  
- Ha de presentar-se la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a aprofitament del pou d'aigua potable situat en la parcel·la.
  
- Qualsevol variació en la destinació dels residus s'haurà de notificar a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 009/03-AIA
  
Títol: Impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant)
  
Promotor: Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries-Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: Millora de les infrastructures hidràuliques a les superfícies cultivades d'Algueña
  
Localització: Algueña, Pinoso (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
- Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en l'execució d'un embassament de 180.000 m3, una impulsió des del pou existent i una conducció que unirà el nou embassament amb un altre existent, de 30.000 m3; al mateix temps servirà de xarxa general de reg, per la qual cosa portarà integrada un capçal de filtrat. És necessari ressenyar que l'embassament es proveirà del pou existent, d'acord amb el que expressa l'estudi d'impacte ambiental. Dels anteriors es donen, a continuació, les característiques més destacades a efectes ambientals.
  
La capacitat de la bassa, com ja s'ha dit, és de 180.000 m3, i ocupa una superfície aproximada, en planta, de 45.300 m2. És important destacar que l'esmentada capacitat s'ha justificat en l'optimització del volum d'embassament que ofereix la parcel·la en què s'ubica la bassa, i que respon, d'altra banda, a les exigències plantejades al respecte pel pla d'obres i actuacions del Mitjà Vinalopó-l'Alacantí.
  
S'ha projectat de materials solts, impermeabilitzada mitjançant làmina de PEAD reforçada amb geotèxtil. S'ha d'executar mitjançant desmunt i terraplé, amb 9,8 metres d'alçada. Els talussos de terraplé exteriors seran de 1V:2H, i els interiors de 1V:3H, amb un camí en coronació de 6 m d'amplària. S'ha d'executar una berma de 4 metres a 10 metres de la coronació. Els volums aproximats del moviment de terres han de ser de 119.300 m3 de desmunt i 119.151 m3 de terraplé.
  
El traçat de la conducció general de reg, que funcionarà per gravetat en làmina closa, discorre, en la seua majoria, per camins ja existents. Respecte a la impulsió, és important assenyalar que la conducció forçada es localitzarà sobre terrenys poblats per vegetació forestal.
  
Ha d'assenyalar-se, finalment, que la construcció ha sigut considerada, pel projecte, com de normal importància (l'estudi s'ha recolzat en la NCSE-94).
  
- Alternatives
  
L'estudi no ha descrit les característiques d'altres possibles opcions d'ubicació de l'embassament; únicament diu que s'han estudiat altres opcions, si bé els aspectes geològics han sigut sempre els que han portat a descartar-les enfront de la finalment proposada.
  
D'altra banda, altres consideracions expressades en l'estudi segons les quals és preferible l'alternativa triada són les següents:
  
- Emplaçament amb orografia adequada
  
- No afecció a espècies protegides
  
- Bones comunicacions existents
  
- Proximitat al pou de la Solana
  
- Cota suficient perquè la conducció general funcione per gravetat per als seus distints usos previstos.
  
Tramitació administrativa
  
- Informació pública
  
En data 16 de gener de 2003 es rep, procedent de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el document tècnic, que inclou com annex l'estudi d'impacte ambiental, corresponent al Projecte d'impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte d'impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant) ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci en els ajuntaments de Pinoso i Algueña, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, d'acord amb els certificats d'exposició pública emesos pels respectius secretaris.
  
- Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 31 de gener de 2003 es van realitzar les consultes que s'enumeren a continuació:
  
- Direcció General d'Interior. Servei de Planificació
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant
  
- Ajuntament de Pinoso
  
Informes sectorials
  
- En data 18 de juliol de 2003 es rep escrit procedent de la Direcció Territorial d'Alacant, en el qual s'expressa que l'actuació no afecta béns ambientals gestionats per aquesta.
  
- En data 16 d'abril de 2003 es rep escrit de l'Ajuntament de Pinoso, en el qual s'assenyala que, si bé una xicoteta part de la superfície que ha d'ocupar la bassa està classificada com a sòl no urbanitzable-reserva abocador, es considera que tant l'esmentada bassa com la conducció caben dins dels usos permesos en els esmentats terrenys. Per tot això, finalitzen l'escrit indicant que s'entén adequada la ubicació de l'embassament, en relació amb el planejament urbanístic.
  
- En data 24 de març de 2003 es rep escrit del Servei de Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques. De l'informe remés es desprén que:
  
- El risc sísmic és el més destacat, i ha sigut considerat en el projecte.
  
- El projecte hauria d'incloure els càlculs d'estabilitat de talussos de l'embassament, com també el temps de desembassament necessari per a buidar-lo completament, des de ple.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- El sòl en què s'ubica la bassa està classificat com a sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable-reserva abocador.
  
Consideracions ambientals
  
- Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Del clima s'ha de destacar, en aquesta ocasió i per les implicacions que l'actuació pot tenir en el medi una gran aridesa d'aquest.
  
Els materials sobre els quals s'assenta la bassa són argilosos i margosos del terciari, si bé sobre aquests descansen estrats de materials detrítics quaternaris d'escassa potència.
  
Els sòls, des del punt de vista edafològic, no s'han caracteritzat en l'estudi.
  
Respecte a la vegetació, sense entrar en l'inventari realitzat en l'estudi, cal assenyalar que es troben, en l'àmbit de l'embassament, dues xicotetes masses de Pinus halepensis, de les quals una, puntualment, es veurà afectada. Cal assenyalar que el seu valor, en aquest cas, radica en l'escassa representació d'aquesta unitat ambiental en l'entorn.
  
El paisatge sobre el qual s'ubica l'embassament presenta un relleu cavallonat, de suaus pendents, amb una conca visual externa de gran amplitud.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
A continuació es fa menció als impactes, d'entre els identificats per l'estudi, destaquen per la seua rellevància relativa. Així, del mencionat estudi cal referir-se als següents:
  
- Impacte generat pel moviment de terres, en general, sobre els usos del sòl.
  
- Impacte derivat del moviment de terres, per generar-se canvis en la geomorfologia.
  
- Impacte sobre la vegetació existent, per quant s'afectarà una xicoteta massa d'arbratge, si bé en l'estudi no s'assumeix l'esmentada afecció. A més, les activitats que s'exerciran durant la construcció de la bassa, podran afectar la totalitat de la massa referida.
  
- Impacte derivat de l'execució dels terraplens de la bassa, amb els processos erosius que això comporta.
  
S'entén que, a més dels anteriors, cabria referir-se, com a impacte important i no prou tractat en l'estudi, a l'alteració de les pautes de comportament que l'execució de la bassa pot suposar en la fauna local i, especialment, en l'avifauna. Així, es creu que sobre la fauna terrestre l'impacte serà mínim, atés que el perímetre de la bassa es tancarà mitjançant tanca de fil d'aram de simple torsió. En canvi, l'avifauna local canviarà, necessàriament, els seus hàbits en trobar un nou punt d'abastament en un entorn tan àrid com el que ens ocupa.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
D'entre les mesures correctores disposades, les més significatives són les que se sintetitzen en els punts que segueixen:
  
- La construcció del dic es realitzarà amb material procedent de l'excavació en desmunt.
  
- Revegetació de talussos amb terra vegetal procedent del desbrossament i ocupació de plantes autòctones.
  
- Disposició d'una xarxa de drenatge sota el fons de la bassa, a fi de detectar possibles fugues d'aigua.
  
- Altres mesures pròpies de les accions habituals en obres civils.
  
En la revegetació dels terraplens prevista s'han triat, per a les herbàcies, espècies dels gèneres Thymus, Ligeum i Stipa. S'ha previst el reg abundant d'aquestes a fi d'afavorir el seu desenvolupament. Es buscarà generar un estrat arbustiu compost per Rosmarinus officinalis.
  
D'altra banda, s'ha establert també, la revegetació dels talussos de desmunt. En aquest sentit, vol advertir-se que la naturalesa d'aquests, es recorda, argiles i margues, és molt vulnerable a l'erosió, com també que els esmentats talussos presenten una inestabilitat gran en quedar descomprimits, fruit de l'excavació. Per això, vol assenyalar-se que seria convenient estudiar l'esmentat fenomen, atés que la revegetació perseguida, dificultosa per ella mateixa, no serà prou per a pal·liar els efectes descrits.
  
El programa de vigilància ambiental, en la seua extrema brevetat, no aporta continguts interessants per a la seua comesa.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-e de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant), promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- El lloc que es trie com a abocador o enderroc per als sobrants, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Cal ajustar-se a allò que s'ha especificat en l'informe emés pel Servei de Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, les conclusions del qual s'han aportat en l'anterior apartat de la present declaració.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal, que puga estar afectada per l'obra, per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'arreplegar en munts, d'alçada inferior a 1.5 metres, de forma tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals. A més, a aquests volums se'ls han d'afegir, prèvia trituració, els productes de les operacions de desbrossament que, necessàriament, s'ha de practicar.
  
- En el cas que es puga afectar l'arbratge confrontant, com a conseqüència de les operacions d'obra, s'ha de repoblar en nombre igual o superior al d'exemplars danyats.
  
- S'han de disposar d'elements que permeten l'accés de les aus als talussos de l'embassament, a fi de facilitar que moltes espècies puguen eixir de la làmina d'aigua i, després, remuntar el vol. Amb això es pretén evitar la mort per ofegament dels exemplars que puguen acudir a la bassa.
  
- El programa de vigilància ambiental ha de definir l'autoritat ambiental de l'obra que, per defecte, ha de ser la direcció d'obra. A més, ha d'establir els paràmetres, indicadors i valors llindar a controlar, com també el contingut dels informes que s'han de redactar i la freqüència amb què han de presentar-se.
  
Aquest, entre d'altres, ha de fixar-se especialment a no afavorir el desenvolupament de vectors sanitaris (mosquits) que puguen generar molèsties als habitants de les zones urbanes pròximes.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Igualment, les àrees que s'empren per a l'arreplega han de ser objecte, una vegada finalitzades les obres, d'una descompactació mitjançant subsolat, de manera que es garantisca el desenvolupament de vida vegetal sobre aquestes.
  
Així mateix, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada per a l'esmentada finalitat ha de disposar d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions, proveïdes aquestes d'arquetes separadores de greixos o arquetes cegues prou dimensionades.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba la presència de restes arqueològiques, el fet s'ha d'informar a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir que s'informe favorablement d'aquest per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés per l'organisme esmentat, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 d'abril de 2004 . - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 402/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 4 del Projecte de delimitació de sòl urbà de la Mata
  
Promotor: Ajuntament de la Mata
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Modificació a sòl urbà dotacional públic assistencial, sòl urbà dotacional públic educatiu-cultural i sòl urbà residencial de les edificacions prèviament existents a la redacció del PDSU de la Mata, a la travessia de la carretera CV-120
  
Localització: La Mata (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent consisteix a reclassificar el sòl, actualment no urbanitzable, sobre el qual s'assenten tres edificacions existents, sòls que compleixen les característiques requerides a un sòl urbà, per la qual cosa ja disposen, entre altres serveis, d'aigua potable i sanejament. Les tres edificacions implicades són les que s'enumeren a continuació:
  
1. Edifici destinat a turisme rural
  
2. Edificació que alberga les dependències del consultori mèdic municipal
  
3. Habitatge unifamiliar
  
Les superfícies de sòl en qüestió es localitzen, de forma inconnexa, al sud de la població, als afores del nucli urbà de la Mata. Les tres afronten amb la carretera CV-120.
  
2. Alternatives
  
No se n'hi han plantejat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 de setembre de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual número 4 del PDSU de l'Ajuntament de la Mata.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual número 4 del PDSU de l'Ajuntament de la Mata, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4481 de data 15 d'abril de 2003, com també en un diari no oficial, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a cap servitud legal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Atés que les superfícies que s'han de reclassificar ja es troben consolidades, no pertoca referir-se a valors ambientals de rellevància que puguen resultar afectats, a excepció del paisatge. I és que, en un cas com el present, no cal detenir-se a realitzar una anàlisi dels millors usos possibles per als sòls implicats.
  
No obstant això, sí que s'entén convenient estudiar les conseqüències de la reclassificació en l'entorn més immediat a les superfícies objecte d'aquesta. Açò es diu de cara a futures ampliacions de sòl per raó de la necessitat que puga derivar-se d'un increment de la demanda, la intrusió puntual que comporten les edificacions en un medi seminatural afavoriria que l'esmentada ampliació de sòl es duguera a terme en aquest emplaçament.
  
Així, en línia amb l'anterior, s'entén que ateses les condicions del sòl confrontant a aquell sobre el qual es localitzen les tres edificacions en qüestió, aquest hauria de quedar fora de qualsevol procés urbanitzador, perquè les bosses de sòl existents entre el nucli urbà de la Mata i la carretera CV-120 presenten una vocació més evident en aquest sentit. Açò últim es diu a falta d'un correcte i complet diagnòstic dels terrenys esmentats.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
No hi ha impactes de rellevància.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
No cal fer aquestes consideracions.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 4 del projecte de delimitació de sòl urbà de la Mata, promogut per l'Ajuntament de la Mata, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot inteposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 31/04-AIA
  
Títol: Subestació transformadora Benicull de 132/20 kV
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Subministrament d'energia a la ribera del riu Xúquer.
  
Localització: Partida Benicull. Terme municipal de Polinyà de Xúquer (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a millorar el subministrament elèctric de l'àrea confrontant amb la franja de la ribera del riu Xúquer, des de la població d'Alzira fins a Sueca, ja que l'actual subestació d'Alzira presenta un nivell de càrrega molt elevada, amb puntes que arriben al 100% de la capacitat d'aquesta.
  
La nova subestació se situarà en un terreny localitzat a la partida de Benicull, i ocupa una superfície de 5.595 m2.
  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:
  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior amb aïllament en SF6 i 5 posicions corresponents a dos de línia, dos de transformador i la partició de barres.
  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra (SB) tipus interior amb aïllament en conformat per un mòdul de cel·les, situat en l'edifici projectat, d'aïllament en SF6 conformat per un mòdul de cel·les amb un total de 12 posicions de les quals vuit seran eixides de línia, una de transformador, una de serveis auxiliars, una de bateria de condensadors i una d'unió. Aquest sistema es completa amb la dotació en intempèrie d'una bateria de condensadors (BC).
  
- La transformació constarà d'un transformador de potència de relació 132/20 kV i 40 MVA de potència amb la corresponent reactància trifàsica limitadora de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntarà un transformador de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0, 380-0, 220 kV i 250 kVA de potència.
  
- Un edifici de cel·les i control en què se situaran les cel·les de 132 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, serveis auxiliars en BT, lavabos, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també un xicotet lavabo i vestidor.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2003 el Servei Territorial d'Indústria de València de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora a Benicull de 132/20 kV.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de subestació transformadora Benicull de 132/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 230 de data 27 de setembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona on es pretén situar la subestació pertany a la plana al·luvial del riu Xúquer, zona plana formada per argiles, margues, cudols i arenes, dedicades principalment al cultiu de cítrics.
  
La fauna present en els camps de cultiu és pobre i no exclusiva d'aquest medi, amb poques espècies i escàs valor ambiental. Les espècies són antropòfiles i d'escàs valor ambiental.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims, a causa de la grandària de la superfície ocupada, menys de 2.000 m2. Els treballs corresponents comprendran únicament la retirada dels tarongers i de la capa de terra vegetal en la part on s'ha de realitzar l'excavació i explanació.
  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics.
  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infrastructura o procedents de l'excavació.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i rentats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
- Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció baix les cisternes d'aquests, d'una safata estanca de formigó armat, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i a la canonada de fibrociment després, fins a un dipòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.
  
- En previsió de possibles inundacions, les dependències de l'edifici s'han projectat a una cota més elevada, 1,75 m per damunt del terreny circumdant, i l'esplanada exterior a 0,75 m per damunt d'aquest.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora Benicull de 132/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Una vegada efectuada la instal·lació s'ha de recollir el material sobrant i traslladar-lo a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona.
  
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha d'informar de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 386/03-AIA
  
Títol: Instal·lació d'una unitat d'assecatge tèrmic de fangs i cogeneració associada a l'EDAR d'Alcoi
  
Promotor: Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana CAV. Ajuntament d'Alcoi
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant. Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Localització: Partida els Algars s/n, del terme municipal de Cocentaina (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació en l'interior de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR en endavant) d'Alcoi d'una planta de cogeneració que cobrisca les necessitats tèrmiques i elèctriques del procés de depuració d'aigües i tractament de fangs de depuració, i que aboque l'excedent d'electricitat a la xarxa elèctrica en règim especial.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
La planta de cogeneració estarà formada bàsicament per dos motors, amb una potència elèctrica conjunta de 1.333 kW. El primer d'ells, amb una potència de 311 kW elèctrics, funcionarà amb el biogàs que es produeix en l'EDAR durant el procés digestió anaeròbia dels fangs. Fins ara, el 80% d'aquest biogàs s'eliminava de manera controlada en una torxa, mentre que el 20% restant es valorava energèticament en les dues calderes per a l'escalfament dels fangs en el digestor fins als 35 ºC aproximadament.
  
El segon motor, amb una potència elèctrica de 1.022 kW elèctrics, funcionarà amb gas natural, i cobrirà la insuficiència del biogàs generat en l'EDAR per a produir el total de calor necessària en l'assecatge de fangs.
  
Per a l'emmagatzematge del biogàs, es disposa d'un gasòmetre que funcionarà com a dipòsit pulmó, i emmagatzemarà els excedents de producció de biogàs a més de procurar un subministrament continu de combustible a la planta de cogeneració. En el cas que s'aconseguisca la capacitat màxima del gasòmetre, l'excedent es cremaria en la torxa que ja té l'EDAR.
  
Amb l'execució de la planta de cogeneració es vol aprofitar la natural producció de biogàs, juntament amb l'entrada de gas natural exterior a l'EDAR, per a generar energia elèctrica d'una banda, i d'altra banda, aprofitar l'energia tèrmica dels gasos de fuga i refrigeració de camises, per a obtenir aigua calenta, i cobrir les necessitats tèrmiques del procés de escalfament de fangs en el digestor i posterior assecatge. Tant la torxa, com les calderes existents, capaces de subministrar la calor necessària cremant biogàs, queden en previsió que el motor de biogàs quedara fora de servei.
  
Els gasos calents procedents de la respectiva combustió de biogàs i gas natural, després de travessar els corresponents silenciosos, es condueixen a través de conductes calorifugats fins a l'assecador de fangs. Aquestes canalitzacions disposen de les corresponents xemeneies per a l'evacuació directa sense aprofitament energètic dels gasos de fuga quan aquests no siguen empleats per a l'assecatge de fangs.
  
En la unitat d'assecatge tèrmic de fangs de depuradora, es duu a terme l'operació d'assecatge mitjançant els gasos calents procedents de la combustió de biogàs i gas natural. Els gasos calents entren en contacte directe amb els fangs, i es verifica l'assecatge per convecció i per conducció.
  
Les partícules més grans del fang tractat ixen de l'assecador en forma granulada a través d'una vàlvula de tipus alveolar. Les partícules més fines són arrossegades pels gasos de fuga i decantades en una bateria de ciclons disposada a aquest efecte. Les partícules retingudes en la bateria de ciclons ixen a través d'una altra vàlvula alveolar.
  
Els gasos de fuga de la unitat d'assecatge de fangs es condueixen a la unitat de tractament de gasos, de manera que una vegada tractades, les emissions complisquen la legislació vigent. La unitat de tractament de gasos està composta per tres columnes concatenades, una primera en què es duu a terme el refredament dels gasos en contracorrent amb aigua polvoritzada, una segona on es duu a terme l'absorció àcida en contracorrent amb una dissolució d'àcid sulfúric i una tercera on es duu a terme l'absorció bàsica oxidant amb una dissolució d'hipoclorit sòdic i hidròxid sòdic. El sistema de columnes es completa amb els dipòsits dosificats de reactius, i bombes per al trasbalsament de reactius, recirculació de dissolucions i enviament d'aquestes a l'EDAR per a ser tractades.
  
Pel que fa al circuit d'aigua, la calor de les camises dels motors ?que se cedeix en intercanviadors de calor de plaques aigua/aigua- s'usa en una primera etapa per al calfament dels fangs en el digestor a través d'un altre intercanviador, i en una segona, en intercanviadors d'espiral per al precalfament dels fangs abans de ser tractats en les centrífugues.
  
L'energia elèctrica es produeix en dos alternadors síncrons adaptats a l'eix de cadascun dels motors. L'energia elèctrica produïda alimentarà part dels serveis elèctrics de l'EDAR i la resta podrà importar-se de la xarxa, ja que l'EDAR es connectarà a la xarxa elèctrica en paral·lel, per tal de poder fer un intercanvi dinàmic d'energia.
  
Pel que fa al contingut en H2S del biogàs que s'ha d'emprar com a combustible, cal assenyalar que en el procés de digestió de fangs ?procés en què es genera el biogàs- s'ha d'afegir FeCl3 a fi de disminuir la formació de H2S fins nivells permesos pel motogenerador.
  
Tramitació administrativa
  
En data 31 d'octubre de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet a aquest Servei la documentació relativa al projecte de referència, que consisteix en el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental. Ha aparegut publicat l'edicte en el BOP d'Alacant en data 9 de juliol de 2003 sense que s'hagen formulat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Innovació i Competitivitat.
  
L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, l'EDAR i la cogeneració que se li associa, generaran residus perillosos, per aquest motiu, ha de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Es tracta d'una planta per a la generació d'energia: electricitat i calor, a partir de biogàs i gas natural. Segons s'hi indica, el biogàs que es genera en el procés de digestió de fangs, i que s'acumula en el gasòmetre funcionant a manera de dipòsit pulmó, és insuficient per a cobrir les demandes tèrmiques de l'EDAR, motiu pel qual es decideix implementar el sistema amb un motor per a la combustió de gas natural. No obstant això, la unitat d'assecatge tèrmic de fangs no funcionarà de manera contínua, sinó que funcionarà per lots, i és per un altre costat la potència del motor de gas natural tres vegades major que la potència del motor de biogàs. D'aquesta manera, en el motor de biogàs es duu a terme l'aprofitament energètic de biomassa secundària, amb producció d'electricitat en règim especial. Això no obstant, el règim del motor de gas natural no s'aclareix en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Amb la producció d'l'electricitat en el mateix centre de consum, s'eliminen les pèrdues derivades del transport, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major davant d'altres sistemes de generació elèctrica. Això és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquest, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte a destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, i diversifica i assegura la generació i distribució elèctrica.
  
La planta de cogeneració generarà principalment emissions gasoses i, en menor grau, residus industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i el nivell d'antropització del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una EDAR executada i en funcionament), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Respecte al sòl i les aigües, s'assenyala que la indústria es troba situada en una zona d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental es valoren els impactes derivats de la generació de sorolls, vibracions, residus sòlids i líquids, i emissions atmosfèriques. La valoració que es fa d'aquests impactes és inadequada.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1. Contaminació acústica. Vibracions.
  
Els motors s'han de situar en una sala específicament dissenyada per a atenuar la propagació d'aquest tipus de contaminació; a més, disposen de silenciadors en les entrades i eixides d'aire de ventilació, una porta acústica i silenciadors en cadascuna de les eixides de gasos de fuga. Amb tot això s'indica que s'aconseguirà atenuar els 100 dB (A) dels motors i alternadors, fins als 70 dB (A), que arribaran a 44 dB (A) a 20 metres de distància.
  
Igualment, per a atenuar la transmissió de vibracions dels motors, van muntats en bancades individuals sobre amortidors. Les unions del motor amb les connexions de subministrament, refrigeració i fuga es fan a través d'unions flexibles.
  
2. Contaminació atmosfèrica.
  
Es projecten tres focus d'emissió de contaminants atmosfèrics: l'assecador de fangs, el bypass del motor de gas natural i el bypass del motor de biogàs.
  
Si bé el funcionament de l'assecador de fangs no serà continu, el funcionament dels motors de cogeneració serà, en aparença, continu. Per aquest motiu, les xemeneies instal·lades com a bypass en les canalitzacions que des del motor de gas natural i des del motor de biogàs porten els gasos calents a l'assecador, funcionaran regularment, i verificaran l'abocament directament a l'atmosfera.
  
Els gasos de fuga de la unitat d'assecat tèrmic de fangs, després de travessar una bateria de ciclons on queden retingudes les partícules més fines, es condueixen a la unitat de tractament de gasos, de manera que una vegada tractades, les emissions complisquen amb la legislació vigent. La unitat de tractament de gasos està composta per tres columnes concatenades, una primera en què es du a terme el refredament dels gasos en contracorrent amb aigua polvoritzada, una segona on es duu a terme l'absorció àcida en contracorrent amb una dissolució d'àcid sulfúric i una tercera on es duu a terme l'absorció bàsica oxidant amb una dissolució d'hipoclorit sòdic i hidròxid sòdic.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els nivells previstos d'emissió de contaminants atmosfèrics es troben per sota dels màxims legals permesos. S'assenyala que encara que habitualment els motors alternatius de combustió interna de gas tenen nivells d'emissions de CO pròxims als límits admissibles (500 ppm), en l'estudi d'impacte ambiental es diu que, segons les especificacions del fabricant (no s'hi adjunten), el nivell d'emissió de CO està molt per davall del límit màxim permés.
  
Excepte el gasòmetre i el digestor de l'EDAR, en l'entorn de la xemeneia no hi ha construccions d'elevada alçària. Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen dues xemeneies que en passar per damunt del carener de la sala dels motogeneradors arribaran als deu metres (biogàs) i 12 metres (gas natural) mesurats des del nivell del sòl, i uns diàmetres de 250 i 400 mm respectivament. La unitat d'assecatge tèrmic de fangs disposarà d'una xemeneia de 12 metres mesurats des del nivell del sòl, i un diàmetre de 500 mm. Per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, aquestes xemeneies disposaran dels corresponents orificis per a la realització de presa de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
3. Contaminació hídrica
  
Les aigües del sistema de rentatge de gasos s'envien a capçalera de l'EDAR per al tractament d'aquestes juntament amb la resta d'aigües residuals.
  
4. Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Per a recollir els possibles vessaments d'oli (càrter i dipòsits d'oli net i brut) i líquid refrigerant procedent dels motors, als voltants de les bancades, hi ha canals per a la recollida de vessaments accidentals.
  
No s'hi especifiquen les característiques constructives de la solera de la sala del motogenerador ni de les instal·lacions per a la recollida de vessaments.
  
Entenem que la unitat per a la dosificació de clorur fèrric en els fangs hauria d'haver-se avaluat juntament amb la resta del projecte, ja que la funció d'aquesta és reduir el contingut en sulfhídric del biogàs generat en els digestors, o el que és el mateix, del combustible a usar en la planta de cogeneració. El FeCl3 és una sal inorgànica líquida corrosiva i molt soluble en aigua, per la qual cosa en cas de vessament, hi ha risc de contaminació d'aigües i sòls. Això no obstant, en l'estudi d'impacte ambiental no s'especifica res respecte d'això.
  
5. Residus generats
  
Durant el funcionament de la planta de cogeneració i unitat d'assecatge tèrmic de fangs objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos que se sumaran als que actualment es generen en l'EDAR: olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc. Pel volum d'aquest, el principal residu perillós generat és l'oli esgotat, el qual es preveu emmagatzemar en un contenidor per a oli usat instal·lat a aquest efecte. En l'estudi d'impacte ambiental no s'assenyala la gestió intracentre, ni les condicions d'emmagatzematge temporal dels filtres, bateries usades, envasos buits residuals, ni de qualsevol altre generat durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips, fins a la recollida d'aquests un per gestor autoritzat.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa un succint programa de vigilància ambiental centrat únicament en el seguiment d'algunes de les emissions atmosfèriques que es generaran. S'entén que aquest és tan sols un dels aspectes que s'ha de tenir en compte en el programa de vigilància ambiental de la instal·lació avaluada.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'instal·lació d'unitat d'assecatge tèrmic de fangs i cogeneració associada a l'EDAR d'Alcoi, situada en la partida els Algars s/n, del terme municipal de Cocentaina (Alacant), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'execució, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Pel que fa a la gestió i generació de residus:
  
- El procés dut a terme en la instal·lació ha de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus (Llei 10/98, de residus i Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana), com a operació d'eliminació tipus D9 Tractament físic i químic no especificat en un altre apartat del present annex i que done com a resultat compostos o mescles que s'eliminen mitjançant un dels procediments enumerats entre D1 i D12 (per exemple, evaporació, assecatge, calcinació, etc.). (Annex l de l'Ordre MAM/304/2002).
  
- L'eliminació en abocador del volum final de fangs que es generen, s'ha de dur a terme en el marc jurídic i tècnic del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el dipòsit d'aquests en un abocador. En aquest sentit, l'admissió dels fangs en un abocador específic s'ha de regir pels criteris i procediments per a l'admissió previstos en l'annex II de l'esmentat Reial decret.
  
- L'oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa ha d'inscriure's o actualitzar-se en el Registre de xicotets productors de residus si produeix menys de 10 t/any. No obstant això, si la producció total de residus perillosos generada per l'activitat és superior a les 10 t/any, han de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Territori i Habitatge. En ambdós casos, els residus generats necessàriament han de lliurar-se a un gestor autoritzat per la Conselleria de Territori i Habitatge, omplint, si és el cas, els corresponents documents de control i seguiment.
  
- Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos, ha de ser una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'ha de disposar de basses o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada bassa o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les basses han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.
  
2) Pel que fa a les emissions atmosfèriques:
  
- L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix han de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.
  
- Les xemeneies d'emissió de contaminants han de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i ha de tenir accessibilitat a aquests mitjançant una estructura fixa, segons s'indica en l'esmentada Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
- Pel que fa als nivells d'emissió dels contaminants cal ajustar-se al que disposa el punt 27 Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Les emissions d'aquells contaminants no especificats en l'annex III de l'esmentat Decret, han de ser tals que els nivells d'immissió resultants no han de sobrepassar la trentena part de les concentracions permeses en l'ambient interior de les explotacions industrials que assenyala el reglament d'activitats molestes insalubres i perilloses aprovat pel Decret de 30 de novembre de 1961 i successives modificacions.
  
3) Per a les instal·lacions d'emmagatzematge, distribució, bombament i dosificació de clorur fèrric, s'ha d'utilitzar acer inoxidable, plàstic reforçat amb fibra de vidre o materials sintètics. El dipòsit d'emmagatzematge d'aquest reactiu s'ha de disposar en l'interior d'una cubeta de retenció. La línia per a la dosificació del clorur fèrric ha de ser entapissada. Si es produïra un vessament descontrolat de clorur fèrric, s'ha de neutralitzar el vessament amb una solució alcalina, per exemple la que es tinga en la depuradora per a regular el pH (lletada de calç o semblant).
  
4) Els resultats del programa de vigilància ambiental han de determinar si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, s'ha de complir el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
5) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'ha d'implementar amb:
  
- Quan no funcione l'assecador, la mesura de les emissions en la xemeneia del motor de gas natural, dutes a terme a la posada en marxa i cada tres anys per una OCA ha d'incloure els paràmetres de partícules, opacitat, NOx, NO2, CO i CO2. Per al cas del motor de biogàs i duts a terme amb periodicitat anual, ha d'incloure a més dels anteriors, SO2 i H2S. En el cas de la xemeneia de l'assecador, una OCA ha de mesurar a la posada en marxa i una vegada a l'any partícules, NH3, H2S i mercaptans a l'eixida de la unitat de tractament de gasos, i fer els controls del motor de biogàs i de l'assecador al mateix temps.
  
- Pel que fa als autocontrols a què es refereix l'article 72, apartat 3, del Decret 833/75 de protecció de l'ambient atmosfèric, es considera necessari que es controle, com a mínim amb freqüència anual, i es pot substituir per equips de registre en continu, els mateixos paràmetres i focus assenyalats en l'apartat anterior, en mesuraments realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Atés que els motors alternatius de combustió interna de gas tenen uns nivells d'emissions de CO pròxims als límits establerts, durant la posada en marxa s'han de realitzar els ajustos necessaris en la carburació del motor, per tal d'arribar a un compromís entre les prestacions i les emissions per a mantenir aquestes per davall del límit permés. S'ha d'implementar el programa de vigilància ambiental amb la vigilància i si és necessari, la regulació de la carburació del motor, de manera que la concentració de CO en els gasos d'emissió es trobe normalment dins dels paràmetres legalment establerts.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròxims, o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments s'han de realitzar en els llocs explícitament citats en la normativa al respecte (s'ha d'elaborar un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalar si compleix amb la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera ha de realitzar-se en tots i cadascun dels focus, ja que en aparença han de funcionar tots regularment.
  
6) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
7) Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les preceptives autoritzacions administratives, i altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.