Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9448, del 13-10-2022 (2022/8893)

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Chambó 43,4 MWp, del terme municipal d'Ayora. Expedient: (2479066) 190/6351-ABL.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9448

Data del DOGV
:   13-10-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8893


Data del document
:   08-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Ayora
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Chambó 43,4 MWp, del terme municipal d'Ayora. Expedient: (2479066) 190/8037-QDP. [2022/8893]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2479066) 190/7340-IBG.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Chambó 43,4 MWp.  
Promotor: Chambó Renovables, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Referència òrgan substantiu: ATREGI/2020/26/46.  
Localització: Ayora.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Chambó Renovables, SLU, promou un projecte d'instal·lació solar fotovoltaica al terme municipal d'Ayora (València).  
  
L'àrea total vinculada és de 186,67 ha i abraça les parcel·les 11 i 12 del polígon 11, 16 del polígon 10 i 2, 5 i 6 del polígon 50. L'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 95,07 ha. Els mòduls solars són de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques la fonamentació de les quals es desenvoluparà per clavament. Els seguidors orienten els mòduls per minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i així augmenten el seu rendiment en comparació amb sistemes estàtics.  
La potència instal·lada serà de 43,4 MWp i 36,7 MWn distribuïts en 115.688 mòduls de 375 W cadascun. Els panells es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en el transformador des de 0,8 kV fins a 30 kV.  
L'evacuació es realitzarà de manera conjunta amb tres projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants: FV El Águila, FV Mambar i FV Eiden. Els centres de transformació es connecten a la xarxa de mitjana tensió de 30 kV amb la subestació elèctrica prevista en la planta fotovoltaica pròxima denominada FV El Águila (ATREGI/2020/30/46), mitjançant canalització subterrània, des de la qual s'elevarà la tensió fins a 132 kV per a evacuar l'energia cap a la subestació elèctrica del Projecte de planta solar FV Valle Solar (en tramitació davant l'òrgan competent de l'Administració General de l'Estat), la qual va obtindre DIA favorable mitjançant la Resolució de 7 de març de 2022, de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental.  
  
L'accés a la planta es realitzarà per la carretera CV-438, la qual es connectarà amb la carretera CV-440 per camins existents, que hauran de ser condicionats durant l'execució de les obres.  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny per mitjans mecànics fins a una profunditat no menor a la de la grossària de la capa de terra vegetal (mitjana de 25 cm), obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb una amplària mínima de 5 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge d'aquests amb la finalitat de canalitzar l'aigua minimitzant el seu impacte. Així mateix, s'instal·laran un clos perimetral, una caseta de comunicació i monitoratge, i centres de transformació de tipus prefabricat.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i restaurarà el terreny, evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirant qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
En data 17 de desembre de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte (ATREGI/2020/26/46). Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATREGI/2020/30/46).  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental, memòria i set annexos: estudi d'integració paisatgística, estudi d'inundabilitat, estudi arqueològic, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9077, amb data 6 de maig de 2021. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de l'Asociación Naturalistas de Ayora y El Valle (ANAV), en data 25 de juny de 2021, i contestació del promotor, que són les següents:  
- Els instruments de planificació, en concret, el Pla especial d'ordenació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica als municipis d'Ayora, Zarra i Jarafuel, no estan aprovats, i sol·licita la paralització de la tramitació de l'autorització del projecte. Així mateix, manifesta una alta concentració de projectes fotovoltaics a la comarca amb els efectes que això implica, i proposa la localització de les centrals fotovoltaiques en una altre tipus de sòl d'acord amb el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell.  
El promotor respon que el pla especial es troba dins de l'última fase de la tramitació i que, juntament amb el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, s'obté un marc normatiu suficient. En un altre ordre, manifesta que es minimitzarà l'impacte sobre el sòl i que la viabilitat energètica en cobertes preexistents no arriba a la del projecte.  
- El fraccionament en quatre projectes diferents té com a objectiu la tramitació des de la Generalitat de forma accelerada, i sol·licita la tramitació com una unitat.  
El promotor respon que són quatre instal·lacions separades físicament que comparteixen la línia d'evacuació i produeixen energia de manera independent.  
- L'avaluació ambiental ha de ser conjunta amb la de la resta de projectes del territori, ja que hi ha continuïtat i solapament entre els quatre projectes. Se sol·licita una zonificació del sòl en funció de la viabilitat ambiental, territorial, cultural i paisatgística.  
El promotor respon que s'ha realitzat una avaluació conjunta en l'estudi de sinergies presentat, i s'ha minimitzat l'impacte de la línia d'evacuació compartida.  
- El conjunt dels projectes es troba en el paisatge de rellevància regional 17 «Secans i serres de l'entorn de Carcelén i Alpera» de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. Se sol·licita la cerca d'una nova alternativa a la ubicació actual d'acord amb l'article 8.3.e del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost.  
El promotor respon que no hi haurà afecció sobre les fites paisatgístiques, peu de monts, vessants, estructura parcel·lària i infraestructura verda del PRR17. Recalca que l'ocupació no implica destrucció i que es restituiran els terrenys al seu estat original durant el desmantellament.  
- L'anàlisi d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental és fal·laç, i sol·licita revisió del projecte de manera acumulativa amb la resta dels projectes. Proposa més criteris ambientals, que s'hauran d'integrar en l'examen de les alternatives.  
El promotor respon que les alternatives es troben dins de l'àmbit territorial del pla especial i que s'analitzen per rebuig dels no aptes. Finalment, els criteris de l'alternativa 2, venen donats per la normativa territorial.  
- A causa de la presència d'ocells catalogats en l'àmbit d'actuació, ha de plantejar-se destinar una superfície igual que la transformada a guarets permanents.  
El promotor respon que, d'acord amb el pla especial en tramitació, la pèrdua de l'hàbitat en l'àrea d'influència de 3 km al voltant del pla especial associada als quatre projectes fotovoltaics serà reduïda.  
  
- Pel que fa a la vegetació, cal que s'abalise amb material no plàstic biodegradable, es realitzen fitxes de cadascun dels arbres que, segons l'estudi d'impacte ambiental, es preservaran, i es planten espècies de flora autòctones com a mesura compensatòria.  
  
El promotor respon que s'abalisaran amb elements biodegradables i que la resta de les sol·licituds es deixen al criteri dels òrgans pertinents.  
  
- Les vies pecuàries afectades hauran de ser partionades i amollonades prèviament a l'inici de l'obra, i quedarà lliure d'alteracions i ocupacions.  
El promotor respon que el tractament de les vies pecuàries es realitzarà de conformitat amb la normativa vigent.  
- Que es considere l'evacuació mitjançant línies ja existents de parcs eòlics.  
El promotor respon que la proposició és inviable per la capacitat de les línies elèctriques ja executades i la seua distància.  
- El manteniment de les zones amb ús del sòl agrícola genera més ocupació que l'activitat proposada, la qual contribueix a la despoblació rural i a l'ús privatiu del sòl en detriment de l'agricultura.  
El promotor no atribueix aquesta problemàtica a la instal·lació de plantes solars fotovoltaiques i determina que és un ús del sòl positiu per a la socioeconomia i que el sòl serà agrícolament productiu una vegada que es produïsca el desmantellament.  
- Les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental manquen de rigor, i hi ha una àrea de cobertura forestal que no s'ha reflectit en l'expedient.  
El promotor respon que l'existència d'errates no invalida el conjunt del projecte. A més, afirma l'afecció puntual a sòl forestal de tipus ordinari, i estableix mesures compensatòries a aquest efecte en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 7 de juliol de 2021, torna a presentar al·legacions ANAV, la qual sol·licita la suspensió dels procediments administratius amb el següent:  
- D'acord amb les característiques, la competència per a la tramitació, avaluació ambiental i aprovació recau sobre l'Administració General de l'Estat, d'acord amb els articles 3.13 i 53.1 de la Llei 24/2013, de 26 de desembre, del sector elèctric.  
El promotor respon que aquests processos estan previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i que gaudeixen d'independència entre ells d'acord amb les «Consideracions sobre instal·lacions de producció d'energia elèctrica» de la DG de Política Energètica i Mines del Ministeri per a la Transició Energètica.  
- D'acord amb el principi d'unitat administrativa i la disposició addicional 11a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, l'avaluació ambiental és competència de l'òrgan ambiental de l'Administració General de l'Estat.  
El promotor reitera que s'ha realitzat una avaluació sinèrgica dels efectes.  
- La fragmentació en quatre projectes suposa una tramitació per règim d'avaluació simplificada, i es menysvaloren així els efectes sobre espècies, hàbitats i paisatges pertanyents a figures de protecció.  
El promotor respon que l'avaluació ambiental s'està tramitant per règim ordinari i que la valoració d'impactes es desenvoluparà en l'estudi d'impacte ambiental i els seus annexos.  
En data 29 de juny de 2021, presenta al·legacions Iberenova Promocions, SA, la qual sol·licita que s'avalue la sinergia dels projectes en tramitació amb el projecte «FV Cofrentes I» i que es considere Iberenova, SA, com a part interessada, d'acord amb l'article 4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
El promotor respon que caldrà ajustar-se al que disposa l'òrgan ambiental, si escau.  
Simultàniament, va formular consulta l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Ayora, de data 12 de maig de 2020, favorable i condicionat al compliment de la legislació vigent de la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant LOTUP), en la data d'emissió d'aquest, a l'informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de consideració com a interés econòmic estratègic per les conselleries competents en medi ambient, territori i economia.  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 15 d'abril de 2021, condicionat a limitacions en la zona de perillositat geomorfològica d'acord amb la normativa del PATRICOVA, a l'assumpció d'especificacions relatives al pla d'autoprotecció per a riscos d'incendi i a analitzar el risc sísmic i mesures a l'efecte de la norma de construcció sismoresistent de 2002.  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 28 de juliol de 2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els seus voltants.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 2 de novembre de 2021, provisional i condicionat al fet que s'emeta un informe favorable a l'estudi de paisatge i a la proposta d'infraestructura verda del pla especial. Addicionalment, es considera necessari el reajustament o l'exclusió de dues zones al sud de la instal·lació i l'adequació de la instal·lació a zones les unitats de paisatge de les quals són qualificades com a aptes d'acord amb aquest pla especial i amb una limitació d'ocupació del 25 %.  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 de novembre de 2021, condicionat al fet que es duguen a terme les especificacions relatives a la protecció dels llits, el manteniment dels marges que garantisca el drenatge superficial, les qüestions plantejades quant a la inundabilitat i allò relatiu al cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic, segons el que es disposa en el text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 21 de desembre de 2021, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 7 de març de 2022, condicionat al compliment d'una sèrie de mesures quant a l'impacte sobre el terreny forestal i afeccions sobre espècies de flora i fauna. Així mateix, declara incompatibilitat per a la implantació de seguidors solars en el recinte C2 a causa de la presència d'arbratge.  
El marc normatiu per a l'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable d'instal·lacions generadores d'energia solar fotovoltaica estableix que s'eximeix de l'obligació d'obtindre la declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable, sempre que s'obtinga un informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de la seua consideració com a interés econòmic estratègic per les conselleries de Medi Ambient, Territori i Economia. A aquests efectes, s'han emés els informes següents:  
- Informe del conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, de data 3 de juliol de 2020, que considera el projecte d'interés econòmic estratègic.  
- Informe de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de la conselleria competent en medi ambient, de data 17 de juliol de 2020, que considera el projecte d'interés estratègic.  
- Informe conjunt dels Serveis d'Ordenació del Territori i Infraestructura Verda i Paisatge, de data 31 de març de 2021, favorable als efectes de l'article 202.4.a.4 de la LOTUP, i condicionat al compliment dels condicionants del present informe (d'acord amb els articles 4 a 10 d'aquesta llei) i a justificar els resultats obtinguts en la participació pública en matèria de paisatge integrant-los en l'estudi d'integració paisatgística.  
- Informe de la Secretaria Autonòmica d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Consum, de data 1 de juny de 2022, que considera el projecte d'interés econòmic estratègic.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya el 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol, planteja com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
La planta solar fotovoltaica en qüestió se situarà íntegrament a la localitat d'Ayora, situada a l'oest de la província de València i afrontant amb Castella-la Manxa. Cal destacar que en parcel·les circumdants es troben tres projectes similars les línies d'evacuació unitàries dels quals es connectaran amb la subestació elèctrica detallada en el projecte «FV El Àguila» (ATREGI/2020/30/46) des d'on s'evacuarà de manera conjunta a alta tensió cap a la subestació elèctrica FV Valle Solar. El sòl, classificat com a no urbanitzable comú en la normativa urbanística d'Ayora, és d'ús agrícola majoritàriament, ocupat per espècies herbàcies de baix rendiment i vinyes, així com xicotets afloraments de sòl forestal amb vegetació típica mediterrània (carrasques, savines, ginebre, etc).  
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). L'alternativa 1 es basa en una delimitació, dins del terme municipal d'Ayora, d'acord amb les seues zones aptes des d'un punt de vista únicament mediambiental, que ocupa una superfície total de 1.252 ha. S'opta per l'alternativa 2, la qual reuneix condicionants ambientals i d'altres com: factors orogràfics, rodalia amb habitatges i sòls urbans o zones dins del Pla especial dels municipis de Jarafuel, Zarra i Ayora.  
  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir una línia d'evacuació de l'energia produïda des de la subestació elèctrica del projecte «FV El Àguila», es concep necessari l'avaluació de l'efecte sinèrgic sobre el medi ambient del conjunt de projectes enfront d'una avaluació individualitzada. Per això, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'EsIA, on s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables i on es conclou que en desenvolupar plantes solars fotovoltaiques a curta distància i compartint la línia d'evacuació, s'obté un efecte menor sobre infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, en comparació amb projectes més deslocalitzats i amb línies d'evacuació pròpies i unitàries.  
L'esmentat pla especial, promogut mitjançant un acord interadministratiu entre els ajuntaments de Jarafuel, Zarra i Ayora, té com a objectiu la identificació de les zones aptes per a la implantació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica en sòl no urbanitzable, així com l'optimització de la seua implantació enfront dels efectes ambientals i territorials, en un marc de compatibilitat urbanística de l'ús del sòl. Actualment, es troba en fase de tramitació, per la qual cosa, d'acord amb el principi d'irretroactivitat d'actes administratius, l'eficàcia del pla especial, en cas d'aprovació, no es pot retrotraure a un projecte el procediment d'autorització administrativa del qual ja s'ha iniciat. No obstant això, el projecte ha sigut adaptat a les previsions contingudes en aquest.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, el recinte C2, situat en la parcel·la 5 del polígon 50, ocupa terreny forestal ordinari identificat com un ecosistema de matoll i herbassars calcícoles. Després de la publicació provisional de l'esmentat pla especial, es classifica aqueixa zona com a no apta, per la qual cosa el promotor exposa, d'acord amb l'informe tècnic presentat amb data 15 de desembre de 2021, que no instal·larà seguidors solars en aquesta zona, que quedaran reubicats en un altre emplaçament i no s'eliminarà arbratge.  
Es procedirà al desbrossament i l'aclarida de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. La vegetació present és fonamentalment de tipus agrícola i de secà, malgrat això, es troben masses forestals disperses de pins, alzines i savines entre altres. Es proposen mesures preventives i correctores amb la finalitat de la minimització del desbrossament, l'abalisament d'arbratge d'interés i la seua restitució i integració dins del projecte. Addicionalment, després de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'estableixen condicionants relatius a la fase d'execució i desmantellament quant a l'afecció sobre massa forestal, entre les quals destaquen entre altres: el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, la supervisió de les actuacions per tècnics i agents ambientals, el compliment d'instruccions tècniques, etc. El promotor assumeix els condicionants després de l'informe de resposta emés en data 13 d'abril de 2022.  
  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea estratègica de tipus 1 de recàrrega d'aqüífers, per la qual cosa s'haurà de preservar la seua permeabilitat minimitzant la part segellada. Així mateix, existeixen barrancs que travessen l'àmbit d'actuació com són el barranc Horcajo i el barranc del Derramador (aquest últim amb perillositat geomorfològica d'inundació), i un barranc, la zona de policia del qual és envaïda per les obres previstes, denominat barranc del Roble, per la qual cosa s'obtindrà autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. S'ha elaborat un estudi hidràulic en el qual s'especifica que les zones de servitud d'aquests barrancs es troben fora del projecte i que s'evitarà la implantació dels seguidors solars en zones amb pendents superiors al 25 %, el qual té l'informe favorable de l'òrgan autonòmic competent en matèria d'inundabilitat.  
  
S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, el qual ha sigut complementat per una addenda i un informe tècnic de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En aquest estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual des de diferents punts d'observació que ha donat com a resultat una alta-mitjana visibilitat del projecte, la qual cosa s'ha tingut en compte a l'hora de desenvolupar mesures d'integració paisatgística. Aquestes mesures són majoritàriament relatives a la fase d'execució del projecte i tenen com a objectiu, entre altres, mantindre i millorar la coberta vegetal, minimitzar els efectes de la circulació de vehicles i de la implantació d'infraestructures, tractament antireflector en els panells, etc.  
Així mateix, com a mesures d'adaptació a zones qualificades com a aptes pel pla especial en tràmit i als informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'ha proposat una redistribució dels seguidors solars que inicialment estaven situats en la franja coincident amb el barranc del Horcajo, terreny forestal ordinari del recinte C2, i els panells situats en la part frontal de la Casa del Reche, en la zona del recinte nord.  
  
S'ha realitzat un estudi d'afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000. Els espais que es troben pròxims a l'àmbit d'actuació són: el ZEC/LIC Cueva Negra, el ZEC/LIC Valle d'Ayora i Sierra del Boquerón, la ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes i la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. No es troba solapant geogràficament cap dels espais, ni es preveu afecció a distància sobre algun dels seus elements i a la seua connectivitat amb la resta dels espais. No obstant això, la fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat i per això s'ha elaborat un estudi d'avifauna en el qual s'han detectat una espècie catalogada en perill d'extinció segons el Catàleg nacional d'espècies amenaçades; el milà (Milvus milvus), 50 espècies catalogades en la llista d'espècies en règim de protecció especial, i tres espècies en el catàleg valencià.  
  
Així mateix, després de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es fa constar presència de tres espècies prioritàries de fauna: titeta d'estiu (Anthus campestris), llúdria (Lutra Lutra) i ofegabous (Pleurodeles waltl). No es preveu afecció sobre l'ofegabous i la llúdria, en no haver-hi constància de punts d'aigua, per la qual cosa es recomana una prospecció prèvia a l'inici de les obres.  
De les 53 espècies esmentades, 12 es troben compreses en l'annex I de la Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació d'aus silvestres. Es preveu un impacte negatiu durant la fase de construcció a causa de la pèrdua temporal de l'hàbitat que suposa desplaçament. Per contra, en la fase d'explotació les espècies d'avifauna no resultaran afectades; no obstant això, com a mesures compensatòries s'esmenta l'ús d'instal·lacions i tecnologies que ocupen el mínim terreny possible i que permeten el vol d'aus passeriformes, el manteniment de vegetació i la creació de clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires.  
S'ha realitzat un estudi arqueològic en el qual es conclou la no-existència de restes i materials d'interés arqueològic ni restes d'interés etnològic que compta amb informe favorable de l'òrgan competent. En cas d'aparició de restes no documentades en la fase de construcció, s'avisarà l'autoritat competent.  
L'EsIA valora afeccions directes sobre el sòl relatives a la remoció del sòl, fonamentació d'estructures i esplanació dels vials, i proposa mesures preventives i de descompactació una vegada executada l'obra. Així mateix, prèviament a l'inici de les obres es disposarà d'un estudi de gestió de residus que indique les àrees de deposició i segregació de residus. Es proposen mesures preventives per a minimitzar l'impacte d'emissions atmosfèriques, soroll, incendis i afeccions sobre fauna.  
  
Les aigües residuals generades durant la fase d'obra s'emmagatzemaran en un depòsit estanc i seran retirades per un gestor autoritzat.  
En el funcionament de la planta no s'estima afecció al medi per emissions, ni impacte negatiu sobre la socioeconomia ja que no hi ha nuclis poblacionals pròxims a la planta. Així mateix, es duran a terme mesures per al manteniment de la vegetació, el pas de la fauna i el seguiment de les poblacions d'aus en els primers anys de l'explotació.  
  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris, puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i el cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, determinen d'igual manera que resulta aplicable el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de planta solar fotovoltaica, promogut per Chambó Renovables, SLU, al terme municipal d'Ayora (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. L'avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta a 132 kV, incorporada en l'expedient ATREGI/2020/30/46, s'abordarà al si del tràmit de l'autorització d'aquesta, i quedarà condicionada la viabilitat ambiental del projecte al que determine la DIA corresponent.  
  
2. S'executaran les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística, addenda i informe tècnic presentats, incloent-hi les reubicacions proposades dels seguidors solars.  
  
3. Pel que fa a l'afecció sobre l'avifauna, s'utilitzarà la mínima superfície de sòl possible, maximitzant la zona de guaret disponible per a la conservació de l'avifauna de l'àmbit d'actuació i creant-se clapers amb els excedents de l'excavació.  
4. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, s'establiran les zones de recollida de residus i no es   
farà apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
6. Quant a l'execució i explotació, es respectarà el que s'ha indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena. Així mateix, prèviament a l'inici de les actuacions sobre terreny forestal, s'haurà de comunicar amb els serveis tècnics i agents ambientals per a la seua supervisió.  
  
7. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
8. L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà al promotor al desmantellament d'aquesta.  
9. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 8 de juliol de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»