Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8873, del 04-08-2020 (2020/6345)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 42/19-EAE La Llosa
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8873

Data del DOGV
:   04-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6345


Data del document
:   27-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 42/19-EAE La Llosa  
 [2020/6345]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 42/19-EAE La Llosa  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible de La Llosa  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del Pla  
Promotor: Ajuntament de la Llosa  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: La Llosa (Castelló)  
Núm. d'expedient: 042/0728-VZY  
La comissió d'avaluació ambiental, en sessió realitzada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de la Llosa, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada.  
En data 21 de març de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de la Llosa per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de la Llosa juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és, conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (Exp. 42/3359-IHA) en escrit de data 6 de maig de 2019.  
  
B.2 Informació territorial.  
El municipi de la Llosa, situat a la comarca de la Plana Baixa a la província de Castelló, té una població de 973 habitants (segons l'IVE a 01.01.2017). La superfície del terme municipal és de 10,03 km². Se situa a una altitud d'11 msnm i a una distància de 29,0 km de Castelló de la Plana. En el terme municipal de la Llosa es troba també el nucli poblacional de Casablanca.  
Limita amb la mar Mediterrània a l'est; Xilxes al nord; la Vall d'Uixó a l'oest, i Almenara al sud. Se situa aquesta localitat entre dos xicotets pujols en el sector meridional de la comarca de la Plana Baixa i envoltada de camps de tarongers. S'accedeix a aquest poble des de Castelló de la Plana prenent la N-340 o des de l'Autovia A-7. Es pot també accedir a la població utilitzant la xarxa ferroviària (Rodalia València-Castelló).  
La seua economia està basada en l'agricultura predominant el cultiu del taronger. S'està desenvolupant també el sector turístic.  
  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general amb aprovació definitiva per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 30 de gener de 2001, exceptuarà la zona afectada per la delimitació de la zona humida Marjal d'Almenara en el Catàleg de Zones Humides llavors en redacció. Aquest pla va ser avaluat ambientalment (Ex. 74/0541-CDW) mitjançant declaració d'impacte ambiental positiva (amb condicions) de data 8 d'agost de 2000.  
El model territorial plantejat en el planejament vigent potencia, segons el document presentat, un únic pol principal d'atracció, entorn del qual es produeix el creixement urbà, apartat de la costa i basat en la traça de la N-340, principal eix de connexió de la Comunitat Valenciana, que la vertebra de nord a sud.  
Des del punt de vista ambiental, el Pla general de la Llosa va iniciar la seua revisió amb el sotmetiment d'un nou pla a avaluació ambiental (Exp. 64/7436-GHL que va continuar amb el 94/7854-HOB) del qual es va emetre document de referència aprovat l'11 de gener de 2010. Aquest tràmit ambiental va concloure amb l'arxiu d'aquest per resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 8 de març de 2017.  
  
B.4. Objecte del document inicial estratègic. Principis.  
L'objectiu principal d'aquest Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) és millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través i dins de l'àrea urbana, tenint en compte les necessitats de la «ciutat que funciona» i la seua zona d'influència.  
L'estratègia d'avançar cap a mobilitat sostenible es basa en els principis següents:  
 Necessitat d'una clara voluntat política d'avançar cap a una mobilitat sostenible.  
 Realització d'actuacions coordinades que incidisquen en diversos aspectes: mobilitat per als vianants, disseny de viari, estacionament, bicicleta, transport públic, automòbil, etc.  
 Necessitat d'una participació ciutadana que opine, conega i aprove per endavant i sota estrictes criteris tècnics les mesures proposades.  
  
 És imprescindible una contínua acció d'informació, participació, etc. que aconseguisca el màxim consens social possible, però sense deixar per això d'actuar.  
 És imprescindible una clara voluntat de vigilància i control de les mesures que s'adopten amb les necessàries sancions per a aquells casos en què s'incomplisca la normativa.  
 Ha de prestar-se especial atenció als aspectes relacionats amb la formació tant de xiquets i joves com d'adults. Les campanyes de conscienciació són necessàries, encara que la seua labor es veja a mitjà i llarg termini.  
Amb aquests principis s'han analitzat i proposat les diferents actuacions que es recullen en el PMUS de la Llosa.  
El diagnòstic previ dut a terme permet disposar d'una visió general sobre la mobilitat del municipi de la Llosa i, en conseqüència, plantejar propostes de millora que es materialitzen en mesures d'actuació concretes.  
  
B.5. Estudi d'alternatives.  
D'acord amb l'esborrany del PMUS i el DIE, no es proposen alternatives directament com a tals, més enllà de l'alternativa 0 (estat vigent) i l'alternativa 1 que correspondria a la proposta, basat en característiques que allí s'assenyalen.  
En el DIE, quant a l'abast, àmbit i possible contingut de les alternatives del pla que es proposa, s'assenyala que l'estratègia de mobilitat plantejada, permet incidir sobre el repartiment modal actual i la tendència que aquest tindria sense la posada en marxa de les mesures definides en la proposta.  
L'objectiu final serà, per tant, actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i mediambiental del sistema de mobilitat. Els principals objectius d'aquest canvi són:  
 Potenciar els desplaçaments no motoritzats, mitjançant la fidelització i potenciació dels actuals camins per als vianants i la potenciació de la bicicleta.  
 Millorar els accessos a la població.  
 Potenciar de manera important els serveis de transport públic col·lectiu.  
 Fomentar l'ús de la bicicleta amb la creació de nou carril bici que envolte la població i comunique la platja amb el poble.  
Considerant el document presentat, es pot considerar com una aproximació al plantejament d'alternatives l'estudi dels diferents escenaris de mobilitat que en el document es plantegen:  
 Escenari actual:  
- Partim del següent repartiment modal a 2019 en el qual l'ús del transport privat predomina sobre la resta de mitjans de transport.  
1) 56 % vehicle privat; 41 % a peu; 2 % bicicleta; 1 % transport públic.  
 Escenari PMUS.  
- Després de la implantació de les mesures formulades en el PMUS es pretén arribar a un municipi més respectuós amb el medi ambient i amb els seus propis ciutadans, amb el següent repartiment modal:  
1) 41 % vehicle privat; 51 % a peu; 5 % bicicleta; 3 % transport públic.  
- Amb les mesures presentades en el PMUS s'aconsegueix la disminució de l'ús del vehicle privat enfront de la resta de mitjans de transport, amb la consegüent disminució de les emissions i sorolls generats pels vehicles.  
Addicionalment, i des del punt de vista de l'escenari energètic, tenint en compte el nou repartiment modal la proposta del pla calcula les emissions produïdes pel trànsit urbà a la Llosa, obtenint la reducció de les emissions respecte a estat actual, resumides de la forma següent:  
  
  
 CO2 (Tn) CO (Tn) NOx (Tn) NO (t) PM10 (Tn) PM2,5 (Tn)  
Total inicial 474,2702 8,8278 2,1856 1,8118 0,1682 0,1341  
Total final 394,1652 7,0435 1,9399 1,6194 0,1465 0,1174  
MILLORA 16,89 % 20,21 % 11,24 % 10,62 % 12,91 % 12,49 %  
  
  
En última instància, com s'indica en el DIE, l'elecció de l'alternativa prevista en el document de directrius sotmés a avaluació ambiental, respon a la necessitat d'abordar la millora mediambiental de la població de La Llosa, millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través i dins de l'àrea urbana, tenint en compte les necessitats de la població.  
  
  
B.6. Propostes.  
1. Propostes per als vianants.  
1. Proposta de conversió en zona de vianants del centre del poble.  
- Es tracta de recuperar la plaça i els carrers contigus a aquesta com a espai públic i dotar-lo de major valor per a la població. Actualment els carrers del centre es troben semi convertides en zona de vianants, però continuen entrant els vehicles. Amb la conversió en zona de vianants del centre s'aconseguiria recuperar un espai cultural i d'oci per a la població, que es podria dotar d'arbratge, mobiliari urbà com a bancs, etc.  
- Es divideix en dues fases, una a curt termini i una altra a llarg termini.  
  
2. Fomentar l'ús de la bicicleta.  
1. Proposta de millora i execució de nous itineraris de carril bici.  
  
- Es pretén inserir un nou carril bici que envolte la població, que tinga accés a la zona del col·legi.  
- Com a proposta preliminar a partir de la qual realitzar una anàlisi posterior més profunda s'estableixen les següents actuacions, entre les quals es troba un nou carril bici en la perifèria del poble, que l'envolte i el comunique amb els principals serveis de la població.  
  
  
2. Ampliació del nombre de places d'estacionament per a bicicletes.  
  
- Es proposa, doncs, ací, l'ampliació de punts d'estacionament, preveient les peticions dels usuaris de bicicletes que ho sol·liciten.  
  
- Els aparca-bicis són una condició imprescindible per a una encertada estratègia de promoció de la bicicleta. Si no es pot realitzar un aparcament adequat, això repercutirà en els desplaçaments. S'implantaran aparca-bicis en els punts de major afluència del municipi.  
  
3. Millora de la mobilitat elèctrica.  
1. Substitució de vehicles municipals de combustibles fòssils a vehicles elèctrics.  
2. Proposta d'instal·lació de punts de recàrrega ràpida.  
- Es pretén aprofitar la zona industrial de la població, amb carrers amples, per a la ubicació d'una electrolinera amb punt de recàrrega ràpid.  
  
- Instal·lació de punts de recàrrega.  
4. Proposta de millora i creació de rutes turístiques.  
1. Ruta poble - platja (passant per arrossars)  
- Es proposa aquesta ruta tant per als afeccionats a l'ornitologia, amants de la naturalesa, com a les famílies que poden gaudir dels ocells i el paisatge inundat.  
- Aquesta ruta pot realitzar-se tant a peu com amb bicicleta i el recorregut complet és de 8,40 km, per camins existents.  
- La ruta començaria al poble, passaria per la Marjal i arribaria fins a la platja. El cultiu de l'arròs està present en tot el terme municipal de la Llosa. El camí de la Serratella permetrà al visitant endinsar-se per un itinerari ple d'ocells i marjals per a conéixer l'ecosistema de l'arrossar i visitar els camps de cultiu d'aquesta zona.  
  
  
2. Ruta per la platja.  
- La platja de la Llosa disposa d'un total de 1.200 metres verges amb gran valor ecològic. Aquesta platja disposa d'una passarel·la de fusta paral·lela a la platja.  
- Actualment la passarel·la executada no comprén tot el terme de la Llosa, per la qual cosa es proposa allargar aquesta passarel·la per a poder permetre l'accés als turistes que s'acosten a la zona i que puguen observar l'alt valor ecològic d'aquesta.  
- La distància d'aquesta ruta a ampliar és d'1,20 km, amb un total d'1,90 km si s'uneix amb la passarel·la existent.  
  
Per al seguiment futur de les propostes del PMUS es proposa la redacció d'un Pla d'avaluació i seguiment, basat en una sèrie d'indicadors a fi de controlar i avaluar el grau de millora produït després de la implantació.  
Aquests indicadors poden ser de tipus modal, energètic, ambiental i socioeconòmics.  
La temporalització de les propostes ens permet identificar i qualificar aquestes propostes en propostes a curt i llarg termini. Les propostes realitzades no tindran una duració major a 8 anys.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
La proposta del PMUS pel que fa a efectes sobre el medi ambient, determina que el planejament general del municipi, sobre el qual es redactarà el PMUS, compta amb la corresponent avaluació ambiental, com vam veure anteriorment, per la qual cosa queda subjecte de manera general a les seues determinacions. Per aquest motiu, les actuacions previstes en el sòl urbà i urbanitzable aprofitaran la infraestructura existent i altres determinacions previstes en el PGOU.  
El PMUS incorpora com a valors positius la conversió en zona de vianants d'àrees urbanes d'especial interés turístic o cultural en el nucli urbà, així com connectivitat i revaloració de la infraestructura verda del territori, i en última instància una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà, acompanyada de les corresponents reduccions d'emissions atmosfèriques i sonores.  
En sòl no urbanitzable les actuacions se centraran en la reorganització del trànsit i condicionament de ferms (tipus bla) dels camins rurals existents i les vies de servei de titularitat municipal que figuren en el PGOU, no es consideren en cap cas intervencions sobre el sòl no urbanitzable que suposen modificacions urbanístiques que necessiten instruments que hagen de ser aprovats al marge del present PMUS.  
  
Segons l'apartat e del document inicial estratègic, atesa la naturalesa del PMUS i la formulació dels seus objectius, així com la naturalesa de les línies estratègiques indicades en aquest i les mesures derivades d'aquestes últimes, l'impacte ambiental derivat de la seua aplicació serà, per pròpia vocació, positiu.  
De manera majoritària, els impactes del PMUS provindran de la reducció de l'ús del vehicle privat, normalment a favor del transport públic col·lectiu o de l'ús mitjans de transport no motoritzats (a peu, bicicleta, uns altres).  
A més, existeixen altres impactes que són de naturalesa variada, sempre positiva per pròpia definició dels objectius.  
Entre els principals efectes ambientals associats al canvi climàtic i derivats del transport, destaca en primer lloc, la contaminació atmosfèrica. Les emissions d'agents contaminants (NOx) i de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2) derivats de l'ús de vehicles, ha generat en els últims anys una gran preocupació a causa del seu augment progressiu. La posada en marxa d'actuacions encaminades a reduir l'ús de vehicles privats, suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no sols quant a emissions sinó de soroll, ja que el transport és considerat un dels principals focus de contaminació acústica en les zones urbanes.  
  
D'altra banda, l'estalvi en el consum de combustibles fòssils i la seua substitució per altres modalitats de transport (a peu, bicicleta, etc.) permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable.  
Com s'ha vist en el punt B.5 Alternatives la comparació entre l'escenari energètic actual i el previst a partir de les mesures proposades en el pla, produirà una millora evident en el nombre de tones de gasos emesos a l'atmosfera, amb el consegüent efecte positiu sobre el medi ambient.  
Quant a espais naturals protegits en el municipi que podrien veure's afectats pel PMUS, les rutes turístiques proposades travessen els espais següents:  
 LIC «Marjal d'Almenara».  
 ZEPA «Marjal i Estanys d'Almenara»  
 Zona humida protegida «Marjal i Estany d'Almenara»  
La materialització d'aquestes rutes en sòl no urbanitzable hauria de realitzar-se sense execució de nous vials ni ampliació dels existents (incloses les afeccions a les vies pecuàries carrerada del Camí de Cabrera i carrerada del Camí del Serradal) sempre que es consideren dins del PMUS, ja que en cas contrari haurien d'estar subjectes a altres instruments urbanístics i d'ordenació del territori, objecte d'avaluació específica futura. Així mateix, actuacions de qualsevol tipus dins de les zones protegides estaran sotmeses a la reglamentació específica de l'espai protegit.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Consulta Informe Administració consultada  
08/05/19 17/05/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Direcció Territorial de Castelló. Servei d'Urbanisme.  
  
08/05/19 17/09/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. S. Infr. Verda i Paisatge.  
08/05/19 05/07/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. Serv. Ordenació Territori  
08/05/19 19/06/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat Urbana  
08/05/19 20/06/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral Ord. Mobilitat. Serv. Planificació  
08/05/19 17/09/19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desen. Rural  
Sub. Gral Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal.  
08/05/19 22/05/19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desen. Rural  
Sub. Gral. Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en la web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el corresponent pronunciament ambiental.  
  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es duu a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
· Un nou equilibri de les maneres de transport, apostant, fonamentalment, per aquelles de major eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i maneres de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves maneres de transport com mesures dissuasives. Per a això haurà d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents maneres de transport).  
  
· La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal prioritzant les maneres més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres el diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de la Llosa en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de vials existents sempre que no suposen l'alteració de l'ús vigent i calga un nou instrument urbanístic al marge del present PMUS que requerisca avaluació ambiental; sempre a més ajustats a la normativa dels diferents espais protegits que puguen afectar), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de la Llosa amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, les previsions i les actuacions del qual, no són objecte del PMUS (encara que es descriuen) i, per tant, tampoc de la present avaluació ambiental.  
  
El PMUS de la Llosa atén el que referent a competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'aquest es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
Ordenació del territori.  
L'informe de 2 de juliol de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori s'emet com a competent en estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i en el Pla d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL). El municipi de la Llosa pertany a l'Àrea Funcional de Castelló (comarca de la Plana Baixa) i està inclòs dins del paisatge de rellevància regional PRR-36, «Horta de la Plana de Castelló»  
 Segons estableix l'art. 7 del PATIVEL, els sòls litorals regulats en uns altres PAT es regiran pel que estableix el PAT que el regule, excepte en els SNU de protecció litoral que quedaran regulats pel que disposa el PATIVEL. De conformitat amb això, les actuacions proposades sobre la Zona de Protecció del Litoral (Ruta 1. Poble-Platja passejant pels arrossars i Ruta 2. Ruta per la platja) queden subjectes a les determinacions establides en el PATIVEL, igual que qualsevol actuació amb incidència, directa o indirecta, en aquest àmbit.  
  
Infraestructura verda i paisatge.  
L'informe de 14 d'agost de 2019 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol destinat a la infraestructura verda (IV) que incloga:  
 Anàlisi de la IV que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
 Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel seu valor actual com pel seu valor potencial, per a la seua incorporació a la IV.  
 Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
 Compliment de l'ETCV per part de les propostes d'alternativa de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
  
 Compliment del títol VI del PAT de l'Horta, en les seues directrius d'integració paisatgística de les infraestructures, segons el que s'estableix en l'art. 64 quant a camins rurals, sendes i vies pecuàries.  
 Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
D'altra banda, entre les actuacions proposades des del PMUS, es preveu la creació de dues rutes turístiques, que discorreran en bona part per l'àmbit de la zona humida catalogada, i s'haurà de tindre en compte el que s'indica en les Directrius 119, 123 i 131 de l'ETCV. Per això, en el document en tràmit s'haurà de fer referència a aquestes circumstàncies, incloent-hi com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari que cal acompanyar als projectes per a execució d'actuacions en aquest àmbit.  
  
Mobilitat  
 L'informe de 7 de juny de 2019, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que l'àmbit i el contingut del document del PMUS s'estima adequat en relació a les determinacions de la llei.  
 No obstant això, el document ha de ser completat, d'acord amb el següent:  
 En la seua part informativa:  
1) Ampliació de l'anàlisi de la mobilitat del municipi, fixant els punts d'atracció dins del municipi i en altres municipis, especialment referent a mobilitat per motiu d'educació, treball, compres i hospital-mèdic.  
2) Caracteritzar adequadament l'efecte de l'estació de rodalia de RENFE, en la mobilitat municipal. Fins i tot s'ha d'estendre aquest estudi de l'estació a municipis limítrofs.  
 En la part de diagnòstic, el document ha d'establir els aspectes que tinguen rellevància en el planejament urbanístic per a la millora de l'estructura de la mobilitat del municipi.  
 El PMUS així completat haurà de ser remés al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Llosa, segons el que preveu l'article 10 de la Llei de mobilitat.  
  
  
Planificació.  
 L'informe de 10 de juny de 2019, del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que l'àmbit i el contingut del document del PMUS s'estima adequat en relació a les determinacions de la llei.  
 Les actuacions proposades en el PMUS no afecten la xarxa primària estructural existent o prevista en el municipi.  
 En el terme municipal de la Llosa, no hi ha infraestructures de transport de titularitat autonòmica. No obstant això, el febrer de 1995, es va signar el «Conveni de col·laboració entre el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient i la Generalitat Valenciana, per a la realització d'activitats d'interés comú en l'itinerari de la carretera N-340 entre Almenara i Nules», en el qual s'indicava que, després de l'execució per part de la Generalitat Valenciana i del Ministeri de diverses actuacions, el tram de la N-340 entre Almenara i Nules perdria el seu caràcter de xarxa estatal.  
 El PMUS hauria d'estudiar la connexió no motoritzada amb el polígon industrial, separat del nucli urbà per la N-340.  
 Les actuacions que es proposen, hauran de ser autoritzades pel titular de la via en el moment del seu projecte i execució (Estat o Generalitat Valenciana).  
 Quant als itineraris ciclistes, cal indicar que la Generalitat Valenciana està treballant en la definició d'una xarxa d'itineraris que fomente l'ús de les maneres de transport no motoritzats en el territori valencià, incrementant la seua importància en el repartiment modal en relació amb la de les maneres motoritzades privades, en tots els àmbits, però amb especial incidència en els àmbits interurbans i rurals.  
 Itineraris ciclistes existents que discorren pel terme municipal de la Llosa i han d'incloure's en el PMUS:  
- Eurovelo. S'ha redactat un estudi de planejament al llarg de tota la Comunitat Valenciana, de l'itinerari ciclista Eurovelo, amb uns 500 km de longitud i que utilitza camins, vies pecuàries i infraestructures ciclistes consolidades, a més de la mateixa xarxa viària.  
1) Eurovelo és un projecte gestionat per la Federació Europea de Ciclistes, l'objectiu del qual és conformar una xarxa única ciclista transnacional mitjançant la integració d'itineraris existents i planificats en una única xarxa d'àmbit europeu. Aquesta xarxa està estructurada en 15 rutes que recorren tot Europa. L'itinerari que afecta la Comunitat Valenciana és la ruta «EV8-Ruta del Mediterrani», que, amb prop de 6.000 km de longitud uneix Cadis i Atenes, continuant per Xipre, i travessa 11 països de la conca mediterrània i les seues diverses regions. L'itinerari proposat, que discorre per vies existents, creua el terme municipal de la Llosa, en l'etapa 3: Castelló-Sagunt.  
- CR-10. Cicloruta existent, paral·lela a la A-7 i senyalitzada al seu pas pel terme municipal de la Llosa.  
  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
 El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet informe de 13 de maig de 2019 en el qual detalla aspectes normatius a tindre en compte quant a:  
 Canvi climàtic.  
- Les mesures han d'ajustar-se a les propostes establides en l'Estratègia Valenciana enfront del Canvi Climàtic 2013-2020 (aprovada en 2013) i l'Estratègia Valenciana d'Energia i Canvi Climàtic 2030 (pendent d'aprovació): Fomentar usos mixtos de transport, promoure la densitat mínima en els plans generals, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia o proposar restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
- Unes altres que, segons l'informe, estan recollides en el PMUS de la Llosa i que són coherents amb l'Estratègia:  
1) Caracterització d'infraestructura verda del municipi de la Llosa, entre els quals destaquen les vies pecuàries, la «Marjal i Estany d'Almenara», Xarxa Natura 2000, etc.  
2) Minimitzar els riscos d'inundació i fomentar l'ús racional del territori deixant lliures les zones necessàries per a permetre els escolaments naturals, la recàrrega d'aqüífers i depòsits en les planes litorals, alhora que permet una adequada interpretació del paisatge territorial.  
  
 Contaminació acústica:  
- En tractar-se d'un municipi menor de 20.000 habitants, la Llosa no té obligació de realitzar un Pla acústic municipal, per la qual cosa els estudis acústics que corresponguen s'associaran al corresponent instrument de planejament que ho necessite, amb el contingut mínim detallat en el Decret 104/2006 de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
 Qualitat de l'aire.  
- El municipi de la Llosa s'inclou en la zona ES1005: Palància-Javalambre.  
- D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire realitzada per la direcció general, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2013-2017.  
1) Per tant, quant als òxids de nitrogen, la disminució del trànsit terrestre de la zona, contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
  
Ordenació i gestió forestal.  
 L'informe de 14 d'agost de 2019 de la secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, conclou que les propostes previstes en el PMUS de la Llosa són compatibles amb les vies pecuàries i el medi forestal sense perjudici dels informes d'altres organismes.  
 Tot això basat en les directrius que informen únicament la millora i creació de rutes turístiques d'acord amb el PMUS i possible afecció al medi natural.  
 Ruta 1: poble-platja passant per arrossars.  
- Coincideix amb el traçat amb la via pecuària carrerada del Camí de la Cabrera (data de publicació en el BOE el 19.06.1975 i amplària legal de 8 m) en una longitud de 3 km.   
- En virtut de l'article 28 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en el qual es defineixen els usos compatibles de la via pecuària, sempre que es respecte el trànsit ramader, les vies pecuàries podran servir també per a l'esplai i esbargiment públics i podran ser utilitzades, sense necessitat d'autorització prèvia, per al passeig, el senderisme, la cavalcada, el cicloturisme i qualsevol altra forma de desplaçament esportiu sobre vehicle no motoritzat.  
- La via pecuària limita amb una zona amb presència de l'espècie de flora protegida Thalictrum maritimum.  
- La senyalització d'aquesta ruta es realitzarà de manera que en cas de col·locar pals, aquests hauran de situar-se en les vores de la via pecuària, per a no impedir els usos propis d'aquesta; sense afectar la flora protegida.  
- Aquesta ruta 1 està inclosa parcialment en la zona humida Marjal i Estany d'Almenara, LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara (polígon color blau clar en la imatge 1)  
 Ruta 2: ruta per la platja.  
- Es pretén ampliar la passarel·la existent a la platja de la Llosa en una distància d'1,20 km, amb un total d'1,90 km si s'uneix amb la passarel·la existent.  
- La ruta proposada està inclosa en la zona humida Marjal i Estany d'Almenara, LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara.  
- La zona d'instal·lació de la passarel·la en la ruta 2 es localitza en l'àmbit d'actuació dels plans de recuperació de les següents espècies de fauna: samaruc (Valencia hispanica), arpella (Circus aeruginosus), bitol comú (Botaurus stellaris), xarxet marbrenc (Marmaronetta angustirostris) i escribano cejigualdo (Emberiza chrysophrys).  
  
- L'actuació es localitza en terreny no forestal.  
Atesos els anteriors criteris establits al principi del present apartat i a la vista dels informes anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de La Llosa en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció com ja s'ha vist a sòl no urbanitzable en l'adequació dels vials per a les dues rutes turístiques proposades), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de La Llosa amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL), el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que es descriuen) i, per tant, la seua avaluació ambiental així com la de les actuacions que se'n deriven quedaran sotmeses d'acord amb la legislació vigent al corresponent procediment d'avaluació ambiental.  
  
S'analitzen primerament aspectes generals, pels quals d'acord amb l'informe del Servei de Mobilitat, el PMUS hauria de ser completat en la seua part informativa amb l'ampliació de l'anàlisi de mobilitat del municipi, que hauria de fixar els punts d'atracció dins del municipi i amb altres municipis, especialment per treball, educació, compres o hospitalització/mèdic, així com caracteritzar l'efecte de l'estació de rodalia de RENFE en la mobilitat municipal i la seua relació amb municipis limítrofs.  
Assenyala també l'informe del Servei d'Infraestructura Verda que ha d'incorporar-se un capítol específic a la infraestructura verda al PMUS, atés que la consideració de la mobilitat a escala municipal, necessàriament tindrà influència sobre aquesta.  
Quant a la proposta de millora i creació de rutes turístiques, la qüestió se centra en les dues rutes proposades en el municipi cap a la zona rural entre el nucli urbà i la mar, coincident amb la zona humida de la marjal d'Almenara, amb la finalitat que els afeccionats a l'ornitologia, famílies i amants de la naturalesa en general puguen gaudir dels ocells i del paisatge inundat.  
Com ja s'ha assenyalat en parlar dels possibles efectes significatius, aquestes rutes haurien de limitar-se a vies de ciclistes i vianants sobre el viari actualment existent que, complint amb la normativa dels espais naturals que afecten (zona humida, LIC i ZEPA de la Marjal i Estanys d'Almenara), no suposen ampliacions o intervencions que hagen de sotmetre's a instruments de planejament i projectes que necessiten avaluació ambiental, al marge del present PMUS.  
Les actuacions que es proposen afecten la zonificació del PATIVEL, per la qual cosa d'acord amb el Servei d'Ordenació del Territori, en afectar la zona de protecció del litoral queden subjectes a les seues determinacions.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala, com hem vist, que les rutes transcorren per zona humida catalogada i que per tant estaran subjectes a les directrius 119, 123 i 121 de l'ETCV, i assenyala que haurà de reflectir-se en el PMUS la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar als projectes d'execució d'actuacions en aquest àmbit.  
L'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, competent en l'àmbit de vies pecuàries assenyala la compatibilitat de les propostes amb les vies pecuàries i el medi forestal, si bé assenyala la possible afecció a espais protegits i àmbits de recuperació d'espècies que han de ser tingudes en compte per a la no ampliació ni execució de nous vials i la convenient adequació dels existents.  
Finalment, des d'un punt de vista transversal i comuna a totes les propostes:  
 Des del punt de vista de la infraestructura verda, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, determina que en intervindre sobre la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat, el PMUS influirà sobre la infraestructura verda, per la qual cosa el pla ha de determinar aquesta infraestructura verda d'acord amb l'ordenació municipal i la influència d'acord amb les propostes plantejades pel PMUS.  
  
 D'altra banda, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera en el seu informe, assenyalat anteriorment, determina els condicionants que cal tindre en compte en matèria de canvi climàtic, contaminació acústica i contaminació atmosfèrica.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si escau, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera: Que del Pla de mobilitat urbana sostenible de La Llosa no afecta espais forestals en les condicions plantejades en el present informe, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten avaluació ambiental dins de l'abast del present PMUS.  
  
Tenint en compte tot això i analitzades les propostes del PMUS de la Llosa, s'entén que en conjunt aquestes propostes:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les maneres de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les maneres motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El PMUS proposa en el Pla d'avaluació i seguiment indicadors per al seguiment del pla: modals, energètics, ambientals i socials/econòmics.  
S'incorporen tal i com expressa l'art. 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaren no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètics, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
No obstant això, entre els indicadors ambientals no es consideren els corresponents a contaminació acústica, per la qual cosa s'incorporaran al PMUS per al seu seguiment la disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
Així mateix s'incorporarà qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu i es concretaran per a TOTS els indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a aconseguir així com la metodologia de càlcul proposada.   
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
G) Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2 b) de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació d'aquesta modificació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals es tindrà en compte la següent consideració:  
1. La redacció definitiva del PMUS de la Llosa concretarà els següents aspectes:  
1) Haurà d'especificar les actuacions que puguen afectar els espais i elements naturals que gaudisquen de protecció ambiental, en el cas de la Llosa la «Marjal i Estanys d'Almenara» (zona humida, ZEPA i LIC) i, si escau, sol·licitar consulta a l'òrgan competent en la matèria.  
  
2) Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalents i consum d'energia (Tep).  
3) Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4) Incorporar, així mateix, qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per a valorar l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
5) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 10 de juny de 2019 i obtindre informe favorable com a òrgan competent en matèria de mobilitat abans de l'aprovació definitiva de l'Ajuntament.  
3. El PMUS es completarà amb les indicacions del Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu informe rebut en data 7 de juny de 2019.  
4. El PMUS atendrà igualment la consideració del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que haurà de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts de l'informe emés pel servei competent.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019. - El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.