Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6000)

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals Soneja, Sant Jordi, San Rafael del Río, Paterna i Almoradí. Expedient número 15/06 AIA i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6801

Data del DOGV
:   21-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6000


Data del document
:   07-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * San Rafael del Río
    * Paterna
    * Soneja
    * Sant Jordi
    * Almoradí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals Soneja, Sant Jordi, San Rafael del Río, Paterna i Almoradí. Expedient número 15/06 AIA i altres. [2012/6000]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 15/06 AIA Soneja; 190/07 AIA Sant Jordi; 307/07 AIA San Rafael del Río; 161/0075 GGX Paterna; 4/08 AIA Almoradí.  
  
València, 7 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 15/06-AIA.  
Títol: Pla Parcial del Polígon Industrial Modificatiu del Palància.  
  
Promotor: Ajuntament de Soneja (Castelló).   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte. L'objecte del projecte és la creació d'un polígon industrial a Soneja, de 435.103 m², sobre sòl no urbanitzable comú en el vigent PGOU de Soneja, pel fet que els sòls urbans i urbanitzables industrials situats en l'entrada del poble per l'antiga N-234, han sigut desenrotllats i esgotats.  
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Soneja està situada en la comarca castellonenca de l'Alt Palància, a 263 m sobre el nivell del mar, amb una superfície de 29,10 km².  
El sector es troba sobre la CV-230, creuat el riu Palància, en direcció a Azuébar. Té una superfície de 435.103 m².  
- Delimitació del sector  
El sector té forma triangular, limita pel nord-est i sud-oest amb sòl forestal, i pel sud amb la carretera CV-230 de la Vall d'Uixó a Soneja.  
  
- Zonificació del sector i usos  
El sector s'estructura adossat a la carretera CV-230, dos connexions d'este se situen amb la CV-230, per mitjà de rotondes, i per a realitzar el creuament del barranc Fondo es faran tres rotondes interiors i dos estructures.   
En l'interior de la zona d'actuació es realitzaran vials de 15 m d'amplària, un vial paral·lel a la CV-230 en direcció a Soneja que creua el barranc per dos llocs que connecten a una altra rotonda i a un altre tram de vial paral·lel a la CV-230 i un altre vial que circumval·la completament el sector. El vial estructurant s'adossa per trams a la CV-230 i se separa d'esta un mínim de 25 metres. D'este vial partixen els vials interiors que estructuren les distintes illes.   
Es respecten en la seua totalitat les servituds següents:  
1. Barranc Fondo, amb la protecció del mateix llit i una zona de protecció del domini públic hidràulic a un costat i a l'altre d'este de 6 m d'amplària.  
2. Assagador de Castellnovo, via pecuària, per a la qual es recupera la seua amplària mínima necessària de 15 m que garantix la seua continuïtat en l'àmbit d'actuació, i se cedix la resta de superfície a la Generalitat fins a completar la seua amplària legal de 37,61 metres en zones limítrofes a esta i amb la categoria de xarxa primària.  
3. CV-230 carretera de la xarxa secundària de la Generalitat Valenciana, amb 25 m d'espai lliure de reserva viària de carreteres.  
Les superfícies queden de la manera següent:  
Superfície m²  
Vials: 75.393.  
Zones verdes computables: 102.079.  
Zones verdes no computables: 53.496.  
Indústries: 204.135.  
Total: 435.103. L'ús dominant és l'industrial. Es prohibixen els usos següents:  
1. Residencial, excepte vivendes amb destinació al personal encarregat de la vigilància i conservació, amb un màxim d'una vivenda per indústria, que en tot cas no podrà superar un 10% de l'edificabilitat de la parcel·la.  
2. Terciaris en edificacions construïdes la superfície de les quals en cada illa supere el 10% de l'edificabilitat màxima atribuïda a cada parcel·la.  
3. Industrial en el procés productiu del qual s'incloga l'atomització d'argiles i la producció d'esmalts o frites.  
Es permeten qualsevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que de manera manifesta siguen incompatibles amb l'ús dominant industrial assignat a esta zona.   
- Planejament vigent i proposat  
El PGOU es va aprovar al novembre de 1999, per tant està adaptat a la LRAU.  
Alternatives.  
No realitza un estudi de possibles alternatives de localització del sector, que seria ambientalment adequat, de manera que es busque una altra ubicació que no s'afecte al barranc ni al lloc d'interés comunitari (LIC) Curs Mitjà del Riu Palància.  
En compte d'això fan una descripció de les exigències previsibles en el temps, en relació amb l'ús del sòl, analitzant en cada alternativa una situació distinta.   
Tramitació administrativa  
En data 26 de gener de 2006, el ple de l'Ajuntament de Soneja acorda aprovar provisionalment el Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància.  
En data 29 de març de 2006, es rep en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Soneja com a complement a la documentació enviada en data 17 de març i 16 de gener de 2006, en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa l'expedient corresponent.   
En data 30 de gener de 2007 el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar el compliment dels requeriments efectuats pels distints organismes implicats i remetre la documentació tècnica modificada en què s'arreplega la no alteració del traçat actual del barranc Fondo, la proposta de tractament de la via pecuària, i la resta de consideracions plantejades.  
  
Informació pública  
El Ple de l'Ajuntament de Soneja, en sessió extraordinària realitzada el dia 20 de desembre de 2005, adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre al Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'ordenació i protecció del paisatge a exposició pública.  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5162, de 26 de desembre de 2005 i per mitjà d'anunci publicat en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de data 24 i 25 de desembre de 2005.  
Durant el període d'exposició al públic es presenten 16 al·legacions, totes de caràcter urbanístic.  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, va entrar en vigor el 30 d'abril de 2006. Als efectes del compliment d'esta llei, es considera que:  
1. El planejament presentat afecta enclavaments continguts en la Xarxa Natura 2000.   
2. El primer acte preparatori formal és posterior a la data 21 de juliol de 2004, i no ha sigut aprovat després del 21 de juliol de 2006, data d'entrada en vigor de la Llei 9/2006.   
Per tant, a fi de garantir el compliment d'esta llei, de conformitat amb l'article 7.2 de la llei, s'establix que:  
1. Se sotmetrà a consulta del públic per 45 dies, als efectes exclusivament ambientals, els documents assimilables a l'informe de sostenibilitat (estudi d'impacte ambiental) conforme al procediment supletori del títol III de la LEAE, fins que es dispose d'una normativa específica.   
  
2. Es conservarà el contingut documental que siga assimilable al nou règim jurídic, i s'hi incorporaran aquells altres documents que així es requerisquen d'acord amb la LEAE.  
Consultes  
Es realitza consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi respecte a l'afecció al LIC Curs Alt del Riu Millars, en data 12 de maig de 2006.  
Es realitza consulta al Servici de Conservació de la Biodiversitat en data 5 de setembre de 2006.  
Sol·licitud de documentació  
En data d'eixida 11 de setembre de 2006, se sol·licita la documentació següent:  
1. Justificació de l'esgotament total de l'actual sòl urbanitzable industrial abans de considerar l'opció de reclassificació del sòl no urbanitzable.  
2. S'ha de modificar el projecte proposat, i no es podrà realitzar cap obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació estan expressament prohibits, llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
3. En la nova redacció del projecte del pla parcial, s'hauran de tindre en compte totes aquelles consideracions que a este efecte imposa el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals vigent del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
4. Els terrenys del sector inclosos en el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, hauran de qualificar-se com a sòl no urbanitzable protegit, segons establix la Llei 10/2004, del Sòl no Urbanitzable.  
5. Al barranc del Fondo li és d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
S'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
6. Informe favorable relatiu al tractament de la via pecuària que discorre pel sector, assagador de Castellnovo, del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
7. S'han d'aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector.  
En les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions del SPIF.  
8. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
9. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials arreplegades en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
10. Informe actualitzat de l'EDAR de Soneja que assumisca el tractament de les aigües residuals generades pel sector industrial.  
11. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector.  
12. Previsió de producció de residus, tipus de tractament i gestió a què seran sotmesos, i presentar certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels dits residus.  
13. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta conselleria.  
14. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
15. Zonificació numèrica del polígon industrial, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les activitats esmentades amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o els graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
16. S'ha d'ampliar a 25 m la zona de protecció de la CV-230 de la Vall d'Uixó a Soneja.  
17. S'han d'aportar mesures correctores per a protegir el LIC Curs Mitjà del Riu Millars, la forest d'utilitat pública Riberes del Riu Palància, i el sòl forestal.  
Basant-se en la documentació presentada es realitza un nou requeriment de documentació en data 29 de maig de 2007:  
1. Els terrenys del sector inclosos en el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, hauran de qualificar-se com sòl no urbanitzable protegit, segons establix la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable.  
2. Al barranc del Fondo li és aplicable el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
S'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
3. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la llei 4/1998.  
4. S'ha de presentar informe favorable a la Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel sector industrial del Palància, dels Servicis Territorials de Medi Ambient.  
5. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
6. Per a l'abocament de les aigües pluvials arreplegades en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
7. S'ha de presentar un informe actualitzat de l'EDAR de Soneja que assumisca el tractament de les aigües residuals generades pel sector industrial.  
8. S'ha d'aportar certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector.  
9. S'haurà de presentar previsió de producció de residus, tipus de tractament i gestió a què seran sotmesos.  
10. S'ha de presentar estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta conselleria.  
11. S'ha de presentar la zonificació numèrica del polígon industrial, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o els graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
12. S'han d'aportar mesures correctores per a protegir el LIC Curs Mitjà del Riu Millars, la forest d'utilitat pública Riberes del Riu Palancia, i el sòl forestal.  
Basant-se en la documentació presentada al gener i abril de 2008, es realitza un nou requeriment en data 30 de juny de 2008:  
1. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. En haver-se presentat la sol·licitud a l'organisme de conca, falta per justificar la disponibilitat de recursos hídrics, en qualitat i quantitat suficients, i bastarà que es justifique esta qüestió de la manera següent:  
  
Presentació d'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població amb un contingut que té caràcter de mínim i, que és el següent:  
a) Estudi de la població prevista per l'actuació, i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
b) Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat.  
c) Disponibilitat present i futura dels recursos.  
d) Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del TR de la Llei d'Aigües i article 84 del seu Reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
e) Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà.  
f) Necessitat o no de tractament.  
g) Necessitat o no de fer infraestructures.  
h) A l'informe s'adjuntaran, com annexos, tots aquells certificats o documents justificatius que resulten d'interés.  
Documentació aportada  
En data d'entrada 6 de novembre de 2006, es rep la documentació següent:  
- Justificació de l'esgotament del sòl urbanitzable industrial.  
- Còpia compulsada escrit de 23 de maig de 2006 que sol·licita la modificació del traçat del barranc Fondo.  
- Còpia de l'escrit per a emissió d'informe de tractament de la via pecuària assagador de Castellnovo, que discorre pel sector.  
- Sol·licitud a la Conselleria de Cultura de l'informe de conformitat amb l'article11 de la Llei 4/1998.  
- Sol·licitud de l'informe previst en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny.  
En data d'entrada 9 de febrer de 2007 es rep:  
- Pla parcial.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi d'ordenació i protecció del paisatge.  
- Síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Proposta de modificació del traçat de l'Assagador Castellnovo.  
- Certificat de l'acord plenari de data 30 de gener de 2007.  
En data d'entrada 19 de febrer de 2007 es rep:  
- Còpia de l'ofici de remissió de la documentació davant del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
- Còpia de la sol·licitud d'expedició de certificat de l'òrgan gestor de residus sòlids urbans.  
En data d'entrada 28 de febrer de 2007 es rep documentació complementària segons requeriment formulat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
En data 2 de març de 2007 es rep la documentació següent:  
  
- Plans núm. 1 i 1.2 del pla parcial.  
- Acord plenari de data 27 de febrer de 2007.  
- Informe favorable del Servici Territorial de Medi Ambient en relació amb la via pecuària.  
- Certificat emés per l'empresa adjudicatària de la gestió de residus sòlids urbans municipals.  
En data 29 de març de 2007 es rep la còpia compulsada de les notificacions de l'acord plenari de data 26/01/2007 de resolució d'al·legacions i aprovació provisional del pla parcial i documentació adjunta, enviada als interessats.  
En data 4 de gener de 2008 es rep l'estudi acústic.  
Es rep documentació en data 30 de gener de 2008:   
- Informe EDAR.   
- Informe RSU.  
- Vies pecuàries: condicionat.  
- Prospecció arqueològica.  
- Sol·licituds a la CHX.  
Es rep documentació en data 25 d'abril de 2008: certificat de l'Ajuntament en relació amb la zonificació del polígon industrial.  
En data 28 de maig de 2008 es rep resolució favorable de la inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades l'aprofitament ubicat en la partida Monte Hoyo del terme municipal de Soneja, per un volum màxim anual de 564.925/m³ any, dels quals part es destinaran al futur polígon industrial, per mitjà de concessió independent.  
Sol·licitud d'informes  
Se sol·licita informe al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en data 5 de juny de 2006, i al Servici de Conservació de la Biodiversitat i a l'Àrea d'Urbanisme en data 6 de setembre de 2006.  
Se sol·licita un segon informe en data 28 de maig de 2007, sobre el projecte, que ha sigut modificat pel promotor com a conseqüència de l'informe sobre la primera versió del projecte emés pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi el 30 de juny de 2006.  
Se sol·licita informe sobre l'estudi acústic en data 9 de gener de 2008.  
Informes sectorials  
Resolució favorable de la inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades de l'aprofitament ubicat en la partida «Monte Hoyo» del terme municipal de Soneja  
«....En conseqüència, el volum màxim anual al·legat de 564.925 m³/any, s'estima compatible amb el consum màxim anual total resultant d'aplicar la dotació establida del Pla Hidrològic de Conca aprovat per RD 1664/1998, de 24 de juliol (BOE 11 d'agost de 1998), en la zona objecte d'aprofitament.  
Quant al volum màxim anual necessari per a les necessitats del futur polígon industrial, estes no són determinants en el volum màxim anual a atorgar de 564.925 m³/any, ja que l'aprofitament declarat en este expedient ho és per a la seua inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades d'acord amb les característiques que, reconegudes, persistixen en l'actualitat respecte de les declarades al seu dia per a reg, i ha de ser l'ús industrial objecte de concessió independent de la present inscripció.  
  
Resolució  
En conseqüència, en haver-se observat tots els requisits legals, i d'acord amb el que s'ha exposat anteriorment, esta presidència, d'acord amb la proposta formulada per la Secretaria General ha resolt:  
Estimar parcialment el recurs interposat, i procedir en conseqüència a:  
Anul·lar de la resolució concorreguda, en virtut de l'article 105.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, els punts relatius al mètode de reg, el volum màxim anual i extensió de la superfície regable, ja que es tracta d'un error de fet susceptible de causar efectes desfavorables per a l'interessat.  
Incorporar com situació jurídica individualitzada de l'interessat el dret que conste en la inscripció practicada en el tom 33, foli 33, del Catàleg d'Aigües Privades la modificació dels punts següents:  
  
Sistema de reg: manta.  
Superfície de reg: 92,44 hectàrees.  
Volum màxim anual: 564.925/m³ any.  
Contra la present resolució, que esgota la via administrativa, podrà interposar-se recurs contenciós administratiu...»   
Informe favorable sobre vies pecuàries emés per la Secció Forestal del Servici Territorial  
S'emet un informe favorable tant del pla parcial com de l'EIA, sense perjuí que en cas d'aprovar-se l'actuació urbanística, i abans de la seua execució, el conseller de Territori i Habitatge, de conformitat amb el que establix la Llei 3/95 de Vies Pecuàries, resolga favorablement l'expedient núm. STMA/SF/VP/MT/005/2007 de Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel sector industrial del Palància.  
Certificat de Reciclados Palancia Belcaire  
En data 12 de febrer de 2007, com a adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla Zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2, certifica:  
- Que el municipi de Soneja forma part del Pla Zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2.  
- Que els residus urbans generats en el municipi de Soneja, a través del projecte de gestió, reben un correcte tractament per part de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, així com que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi esmentat, tant actuals com els de les ampliacions que pogueren executar-se en la planificació urbanística del municipi de Soneja, d'acord el que especifica el Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància, junt amb l'estudi d'impacte ambiental i el d'ordenació i protecció del paisatge.  
  
- Que en l'actualitat, els residus d'este municipi, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transferixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, ambdós instal·lacions propietat de l'Excma. Diputació de Castelló.  
  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Soneja per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament urbanístic del Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial El Palància de Soneja (Castelló)  
De data 21 de novembre de 2007, esta entitat comunica:  
  
1. «... L'EDAR de Soneja dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 749 m³/dia. Actualment tracta un cabal influent de 385 m³/dia.  
2. En el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana no es preveuen actuacions que impliquen l'ampliació de la capacitat de la planta.  
3. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 1.529 m³/dia.  
4. D'acord amb el que disposa la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Urbanística Valenciana, en l'article 124.1.d, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen els programes urbanístics i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics de sanejament i depuració, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de suplementar les infraestructures públiques en el que siga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents. Així mateix, l'article 349.1 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el ROGTU, establix l'obligació de l'agent urbanitzador d'incloure en el projecte d'urbanització del programa d'actuació integrada corresponent, entre altres, les obres de la xarxa de clavegueram per a aigües residuals, i les del sistema de depuració.  
5. El cost estimat del suplement d'infraestructures mencionat és de 169,9 - per habitant equivalent, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 1.529 m³/dia, suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, aspecte que s'haurà de verificar en el moment de la connexió, suposarà una quantitat a pagar d'1.298.885,50 € corresponents a 7.645 habitants equivalents.  
Conclusió  
Pel que s'ha assenyalat abans, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR de Soneja de les aigües residuals generades pel desenrotllament urbanístic del Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial El Palància de Soneja (Castelló) sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En la tramitació de l'instrument d'ordenació corresponent ha de sol·licitar-se dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que la substituïsca, referit al compliment per l'instrument de planejament corresponent de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses (RAMINP) respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.   
2. Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà de l'instrument d'ordenació corresponent, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
3. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
4. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancat amb clau.  
5. Perquè puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, s'hauran d'executar les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
6. Abans d'executar la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant d'1.298.885,50?. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això, en l'expedient que si és el cas es tramita per a l'autorització de la connexió.  
  
- Memòria de l'alcalde de Soneja de data 31 d'octubre de 2006  
El sòl urbà d'ús industrial disponible a Soneja, se circumscriu a dos àrees diferenciades: polígon industrial Monte Hoyo i Unitat d'Execució UE-1.  
La primera zona va ser objecte de promoció pública i actualment es troben venudes totes les parcel·les a empreses que ja estan instal·lades o pendents d'executar les obres de construcció de les seues naus industrials.  
En la segona zona es pot observar que s'hi estan instal·lant noves empreses, segons documentació adjunta.  
El motiu de la creació del nou polígon industrial del Palància és degut a la creixent demanda d'algunes empreses de parcel·les d'ús industrial de major extensió a les actuals, que limiten la seua ubicació en esta població.  
Per això urgix, tan prompte com siga possible, la creació d'una nova zona industrial.»  
- Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat  
De data 26 d'octubre de 2006, comunica que:  
No hi ha cartografiats hàbitats d'interés comunitari en la zona, si bé apareixen, amb menor naturalitat que en el llit del riu Palància, comunitats de galeries i matolls riberencs termomediterranis, que cal avaluar en funció de la seua situació dins del LIC Curs Mitjà del Riu Palància.   
  
Quant a espècies no veiem afeccions rellevants en esta zona.  
- Segon informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
  
De data 1 de juny de 2007, informa que:  
El projecte afecta territorialment el vigent PORN de la Serra d'Espadà, així com la totalitat del terme municipal de Soneja, en la seua Zona d'Amortiment d'Impactes (ZAI), subzona Àrea d'Influència Antròpica (AIA)  
Així mateix, una part del dit àmbit (un tram del llit del barranc Fondo) afecta territorialment el LIC Curs Mitjà del Riu Palància.  
  
Respecte a la ubicació del pla parcial, la normativa del PORN (article 43.1) permet en principi la implantació d'activitats industrials en els sòls urbanitzables, com és el cas dels terrenys del terme municipal de Soneja afectats.  
El Servici d'Ordenació va emetre un primer informe sobre el dit projecte, de data 30 de juny de 2006, remés a l'Àrea d'Avaluació Ambiental (a sol·licitud d'esta) el 5 de juliol de 2007. Este informe va ser favorable condicionat al compliment dels requisits següents:  
1. Modificació del projecte per a evitar que es realitze cap obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació del barranc estan expressament prohibits (pel PORN de la Serra Espadà, en relació amb el LIC afectat), llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
2. Que es tinguen en compte totes les consideracions del PORN aplicables al projecte.  
Examinat el projecte modificat presentat per l'Ajuntament de Soneja, es constata que este complix les condicions indicades en l'esmentat informe de 30 de juny de 2006, i s'aprecia el compliment de les determinacions del PORN. En particular no es produïx afecció al llit i marges del barranc Fondo, els quals queden englobats en les zones verdes del pla parcial, i no es preveuen intervencions sobre els dits àmbits que puguen desvirtuar el seu caràcter de llit natural.  
En conseqüència s'emet un informe favorable sobre el projecte de referència, amb les excepcions següents:  
1. Es reitera l'esmentat informe d'este Servici de 30 de juny de 2006, amb tot allò aplicable al projecte en la seua segona versió.  
2. L'execució de les obres relacionades amb el projecte haurà d'ajustar-se a les següents determinacions de la normativa del vigent PORN de la Serra d'Espadà, sense perjuí de les normatives sectorials també aplicables en matèria d'urbanisme, indústria i protecció del medi ambient:  
a) Durant l'execució de les obres i posteriorment, en forma continuada durant tota la fase de funcionament del polígon industrial, ha de quedar garantit el manteniment del caràcter natural del barranc del Fondo i els seus marges, dins de la zona del pla parcial, d'acord amb els articles següents de la normativa del PORN:  
«Article 8. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
(...)  
3. En les zones de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran les labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o dels béns en cas d'avinguda.  
  
4. Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte els degudament autoritzats o justificats pel seu interés públic; així com l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.  
  
b) També durant les fases de construcció i de funcionament, s'haurà d'assegurar el compliment de les determinacions del projecte sobre sanejament i depuració d'aigües residuals, i no seran admissibles en cap cas els abocaments líquids sense depurar, d'acord amb els articles 11 i 55 de la normativa del PORN en relació amb la legislació en matèria d'aigües.»  
- Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi sobre el Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància a Soneja  
De data 30 de juny de 2006, l'informe es referix exclusivament a la possible afecció del projecte a:  
Espais de la CV proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001, en virtut de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la Conservació d'Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres  
Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la Xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril, relativa a la Conservació de les Aus Silvestres  
Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i instruments d'ordenació de recursos naturals, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, i Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres.  
Consultada la documentació del projecte que consta en l'expedient corresponent, i a la vista de la cartografia i documentació elaborada en relació amb este s'ha d'indicar:  
1. Que el projecte esmentat preveu el desenrotllament d'una àrea industrial en el terme de Soneja (Castelló), promoguda per l'Ajuntament de la dita localitat.  
2. Que d'acord amb al projecte presentat, es proposa la construcció d'una plataforma contínua per al condicionament de l'àrea, que suposarà la desviació i canalització del barranc Fondo al seu pas per la zona d'actuació.  
3. Que no resulta afectat cap dels espais proposats per a la seua inclusió en la Xarxa Natura 2000 com zones d'especial protecció d'aus (ZEPAS).  
4. Que a la vista de la cartografia presentada, resulta afectat el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, inclòs en el llistat aprovat per Acord del Govern Valencià de data de 10 de juliol de 2001, i proposat per a formar part de la Xarxa Natura 2000, la delimitació i zona d'afecció del qual s'assenyala en cartografia adjunta. Este LIC és una zona de caràcter fluvial, destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i els terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, fins a la presa d'Algar. El seu objectiu consistix fonamentalment a protegir el medi fluvial i en especial algunes espècies de peixos com Rutilus arcasii i d'aus com Alcedo atthis.  
5. Que d'acord amb el PGOF, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, la zona que sent LIC, està situada fora de l'àmbit del barranc Fondo, té caràcter no forestal.  
  
6. Que no resulta directament afectat cap espai natural protegit dels actualment existents en esta comunitat autònoma, ni en tràmit per a la seua declaració, si bé el projecte proposat es troba afectat per les indicacions del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat per Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià (DOGV núm. 3075, de 10.09.1997)  
7. Que en el capítol I del PORN mencionat titulat «Normes sobre protecció de recursos i del domini públic», en l'article 8, s'indica que «8.1 Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic».  
Per tot això, es proposa;  
1. Que siga modificat el projecte proposat, i s'impedisca la realització de tota obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació del barranc estan degudament prohibits, llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
2. Que en la nova redacció del projecte del pla parcial, hauran de tindre's en compte totes aquelles consideracions que a este efecte imposa el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals vigent.  
Per tot el que s'ha exposat abans, s'emet un informe favorable al projecte de referència, condicionat a la presa en consideració dels aspectes exposats i en especial al compliment del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits a la Comunitat Valenciana  
S'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Es tracta del LIC Curs Mitjà del Riu Palància, que afecta bona part del sector, i coincidix amb el barranc del Fondo.  
  
El LIC Curs Mitjà del Riu Palància és una zona exclusivament fluvial destinada a incloure-hi bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, des del límit amb el LIC anterior fins la presa de l'Algar.  
A més, el projecte es troba afectat per les indicacions del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra d'Espadà. El sector es troba en l'àrea d'influència antròpica, que pertany a la zona d'amortiment d'impactes del PORN.  
  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet un informe favorable condicionat al compliment de la normativa del PORN del PN de la Serra d'Espadà.  
2. Forests  
El sector limita en el seu vèrtex sud-oest amb una forest d'utilitat pública denominada Riberes del Riu Palància.   
3. Domini públic hidràulic  
En el vèrtex esquerre del sector es troba el riu Palància. La distància és superior a 100 m, per la qual cosa es troba fora de la zona de policia del riu Palància. El sector és travessat pel barranc del Fondo, que pertany al LIC Curs Mitjà del Riu Palància.  
En un principi es proposava la seua desviació, traslladant el seu llit paral·lel a la carretera CV-230, amb la qual cosa, en l'ordenació se solapen la zona de protecció de la carretera i la zona de servitud i la de policia.  
Ambientalment no està justificada la desviació del barranc, ja que no està sotmés a risc d'inundació. A més la zona presenta valors naturals i paisatgístics importants (està inclosa en un LIC). I l'actuació que es pretén executar resulta molt agressiva amb el medi que la rodeja, ja que canvia el funcionament hidràulic del barranc, afectant els marges i el llit del riu i agreujant els problemes aigües avall, a l'incrementar la velocitat de propagació i disminuir l'efecte de laminació, així com el seu fort impacte sobre els ecosistemes fluvial i ripari.  
  
A més, en el capítol I del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà titulat «Normes sobre protecció de recursos i del domini públic», en l'article 8, s'indica que «8.1 Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic».  
 L'informe d'Ordenació Sostenible del Medi, de data 30 de juny de 2006, proposa que siga modificat el projecte proposat, i s'impedisca la realització de tota obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació del barranc estan expressament prohibits, llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.   
  
Posteriorment, presenten nova documentació en què no es modifica el llit del barranc, i es protegix el llit i una zona de protecció del domini públic hidràulic a un costat i a l'altre de 6 metres d'amplària. Amb esta documentació se sol·licita informe de nou a este Servici, que emet un informe favorable respecte d'això.  
4. Vies pecuàries  
El sector és travessat d'est a oest per la via pecuària denominada assagador de Castellnovo, que està inclosa en el Catàleg de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, però en l'actualitat, sobre el pla cadastral i sobre el mateix terreny, no existix.  
Proposen la seua recuperació, de manera que es recupere la seua amplària necessària mínima proporcionant-li continuïtat en una franja de 15 metres independents dels vials existents i connectada a l'actual en tot moment. La resta de terreny fins a completar la seua amplària legal de 37,61 metres se cedirà en terrenys en les proximitats del mateix assagador.  
Conforme a l'article 12 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial, hauran d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, junt amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
Presenten informe favorable de vies pecuàries condicionat a l'aprovació de la Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel sector industrial del Palància.  
5. Patrimoni cultural  
La Conselleria de Cultura té inventariats 11 jaciments arqueològics dins del terme municipal de Soneja: Alto de Soneja, El Churro, El Picacho, Escales, Jallar-Zorrilla, La Cueva de Jallar, La Dehesa, la Dehesa II, La Rocha Carlos, Mina de la Dehesa i Poblado de la Fuente de Escalas.  
Aporten l'autorització de la prospecció arqueològica de la zona d'actuació. Conforme a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
6. Carreteres  
El sector limita en el seu costat sud amb la carretera CV-230. La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, introduïx modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa s'augmenta la zona de protecció de carreteres.  
En la segona documentació aportada complixen esta modificació, i amplien a 25 m la zona de protecció de la CV-230 de la Vall d'Uixó a Soneja.  
7. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'Inventari Forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) el sector limita en els seus tres costats amb terreny classificat com forestal. L'EIA no fa referència a este aspecte. S'hauran de proposar mesures protectores per a atenuar o suprimir els efectes ambientals negatius de l'actuació en el sòl forestal, i aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector.  
  
8. Línia elèctrica.  
La part nord del sector és travessada per una línia elèctrica d'alta tensió. L'existència d'un línia elèctrica de 132 KW funcionant a 132 kw imposa la necessitat d'aplicar el que establix la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del Sector Elèctric.  
Consideracions ambientals  
1. En la visita a la zona es comprova que l'actual polígon industrial de Soneja encara no està completament ocupat ni esgotat, hi ha encara solars sense naus i produccions agrícoles en sòl industrial. S'hauria de garantir l'esgotament total de l'actual sòl urbanitzable industrial abans de considerar l'opció de reclassificació del sòl no urbanitzable, no sols aportant un certificat de l'Ajuntament de Soneja en què justifiquen la necessitat d'este polígon.  
2. Vegetació: el terme municipal de Soneja, quant a bioclimatologia, s'emmarca dins del pis de vegetació termodinàmic sec. La vegetació potencial més representativa seria el bosc planocaducifoli. Esta vegetació clímax només es representa en el terme d'una manera fragmentària i dispersa: espècies vivaces de marges de séquies i camins (matolls d'esbarzers, canyars o gramínies de port elevat) o cobrint tarongerars quan es tracta d'espècies nitròfiles.  
3. Fauna: la fauna de vertebrats present en la zona és la característica de les localitats de les terres baixes mediterrànies, típica del cultiu de cítrics.   
El sector conté part del LIC Curs Mitjà del Riu Palancia, que protegix el medi fluvial i algunes espècies de peixos com Rutilus arcasii i d'aus com Alcedo atthis.  
El Servici de Biodiversitat emet un informe en què afirma que, quant a espècies, no hi ha afeccions rellevants en esta zona.  
4. Explotació dels recursos naturals.  
Abastiment d'aigua potable  
Les necessitats de recursos hídrics s'estimen en  
30 m³/ha/dia X 43,45 ha = 1.303,50 m³/dia equivalent a 905,21 l/min amb una punta de 2.172,50 l/min.  
Es connecta a la xarxa del poble de Soneja a la seua eixida dels pous, no hi ha risc de carència de subministrament per tractar-se d'indústries desplaçades del nucli. Se situa un depòsit en capçalera que s'ubica en la cima de la zona verda amb capacitat per a 1.303 m³. L'EIA conclou que el cabal que requerix per a la dotació del polígon pot ser subministrat pel sistema d'abastiment municipal de Soneja.  
S'aporta resolució favorable de la inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades l'aprofitament ubicat en la partida Monte Hoyo del terme municipal de Soneja, per un volum màxim anual de 564.925 m³/any, dels quals part es destinaran al futur polígon industrial, per mitjà de concessió independent.  
Aigües residuals  
La xarxa serà separativa, el sanejament connectarà amb la xarxa municipal per a portar-les a l'EDAR municipal que serà ampliada, mentres que les pluvials seran abocades al llit del barranc Fondo després de ser captades per la xarxa de col·lectors a construir.  
Es presenta informa de l'EPSAR de data 21 de novembre de 2007, que conclou que hauran d'executar-se actuacions d'ampliació de la planta a fi d'adequar-la al tractament del nou cabal generat.  
  
Residus sòlids urbans  
Els residus que es produïsquen, en totes les fases seran classificats segons la seua naturalesa, de manera que s'implante una recollida selectiva de residus en grups com matèries orgàniques, paper i cartó, vidre, plàstics, perillosos, biològics, etc.  
Es presenta certificat emés per l'empresa adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla Zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2.   
5. Contaminació acústica: presenten un estudi acústic, i el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un informe favorable sobre ell.  
6. Paisatge: segons establix l'EIA el paisatge s'adaptarà a les formes del medi i s'utilitzaran estructures que provoquen el mínim tall visual. Es ressaltaran aquelles de component arquitectònic important.   
  
No requerix instrument de paisatge, ja que no és necessari per la data d'informació pública del projecte, conforme a l'article 74 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.   
  
7. Mesures correctores: l'EIA desenrotlla mesures correctores que poden adoptar-se per a la protecció del medi natural durant la fase de construcció i explotació, en relació amb sorolls, emissió de pols a l'atmosfera, emissió de contaminants per motors i calefaccions, residus sòlids, sòl, rebuig i desbrossament, aigües, fauna, zones verdes i paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància, en el terme municipal de Soneja, pretén desenrotllar una zona residencial de nova creació no prevista en el planejament vigent del municipi, adaptant el model edificatori proposat als condicionants urbanístics i reglamentaris que deriven de la LRAU i el RPCV, i, a l'haver acceptat l'autoritat competent substantiva la dita tramitació, és procedent l'aplicació del que disposa la DT 2a de la LOTPP.   
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
4. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat abans i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial del Polígon Industrial El Palància del PGOU de Soneja, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
a) Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, haurà de presentar-se a l'òrgan substantiu la documentació següent:  
  
1. Indicar la solució que adoptaran per a depuració de les aigües residuals generades pel sector industrial, estimades en 1.529 m³/dia, acceptant les condicions de l'informe de l'EPSAR de data 21 de novembre de 2007.  
2. Els terrenys del sector inclòs en el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, es classificaran com a sòl no urbanitzable protegit, segons establix la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable.  
3. El llit del barranc del Fondo es classificarà com a sòl no urbanitzable protegit.  
4. En compliment del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, s'haurà d'obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva, informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es pronuncie sobre:  
- Els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, ja que en esta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenrotllen.   
- Les obres previstes en el barranc Fondo.  
- L'abocament de pluvials al barranc Fondo  
5. L'aprovació definitiva del projecte quedarà supeditada a l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
  
6. Justificació que en les zones que limiten amb sòl forestal, ha d'haver una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçada total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
b) Com a condicionants per a l'execució del projecte, que han de figurar en les fitxes de planejament del sector es proposen els següents:  
1. L'execució de les obres relacionades amb el projecte haurà d'ajustar-se a les següents determinacions de la normativa del vigent PORN de la Serra d'Espadà, sense perjuí de les normatives sectorials també aplicables en matèria d'urbanisme, indústria i protecció del medi ambient:  
Durant l'execució de les obres i posteriorment, en forma continuada durant tota la fase de funcionament del polígon industrial, ha de quedar garantit el manteniment del caràcter natural del barranc del Fondo i els seus marges, dins de la zona del Pla Parcial, d'acord amb els articles següents de la normativa del PORN:  
«Article 8. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
- Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
(...)  
- En les zones de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran les labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o dels béns en cas d'avinguda.  
  
- Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte els degudament autoritzats o justificats pel seu interés públic; així com l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessari per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.  
  
També durant les fases de construcció i de funcionament, haurà d'assegurar-se el compliment de les determinacions del projecte sobre sanejament i depuració d'aigües residuals, i no seran admissibles en cap cas els abocaments líquids sense depurar, d'acord amb els articles 11 i 55 de la normativa del PORN en relació amb la legislació en matèria d'aigües».  
2. El tractament que es done a la via pecuària haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries. La via pecuària tindrà la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària que figure en la classificació.  
Abans de l'execució de l'actuació, s'ha de presentar l'informe favorable relatiu a la Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel Sector Industrial del Palància, dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com pròpies de la present declaració.  
3. S'han de complir els condicionants de l'informe de l'EPSAR, de data 21 de novembre de 2007.  
4. L'Ajuntament vetlarà perquè les indústries que generen aigües residuals de procés industrial compten amb un pretractament abans del seu abocament a la xarxa general que conduïx les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, serà necessari este pretractament si les concentracions de l'abocament superaren els límits establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o el Model d'Ordenança d'Abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
5. Qualsevol activitat o ús haurà de tindre resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials hauran de comptar amb mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzematge.  
7. Caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
8. S'han d'aplicar les mesures preventives de l'estudi acústic, i el soroll de les activitats industrials no ha de superar els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
9. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
10. En el cas que les construccions afecten els servicis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
11. L'inici de les obres d'urbanització quedarà condicionat al fet que prèviament es justifique la disponibilitat de recursos hídrics.   
12. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, en virtut del que disposa l'article 26 del Decret 162/1990.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 15 de juliol de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 190/6475-GCA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Sant Jordi Golf.  
Promotor: Ajuntament de Sant Jordi (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: confrontant amb el terme municipal de Vinaròs.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El pla parcial es realitza per a ordenar detalladament el sector denominat Sant Jordi Golf que es programarà, i que es justifica basant-se tant en la millora de l'ordenació resultant, en la seua millor adaptació als condicionants del medi, així com a donar una resposta a la demanda existent en el municipi de turisme residencial i equipament i infraestructura d'oci, esport i golf.  
Açò suposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú (segons el projecte presentat) en sòl urbanitzable, per la qual cosa es requerix declaració d'impacte ambiental prèvia a la seua aprovació per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Així mateix, esta reclassificació suposa un creixement urbà, per la qual cosa s'incorpora un estudi de paisatge, requerit segons l'article 11 de la Llei de la Comunitat Autònoma de València 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. L'àmbit d'ordenació, segons el projecte presentat, és de caràcter predominantment rural, en el qual es troben cultius de cítrics en regadiu. Hi ha també alguns camps de cultiu de llenyosos en secà, principalment oliveres.  
S'articula així un sector d'ús residencial de nova creació, i la tipologia edificatòria habilitada com global o dominant és la de residencial unifamiliar en filera (UFH), que es complementa amb la tipologia residencial edificació oberta (EDA) i la de residencial unifamiliar aïllada (UFA), a més de la de terciari (TER), i les parcel·les habilitades com equipaments.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector Sant Jordi Golf es troba en el municipi de Sant Jordi, en la comarca del Baix Maestrat, a la província de Castelló, el terme municipal ocupa una extensió de 36,5 km². Limita al nord amb terres catalanes (Tarragona), al sud amb el terme de Cervera del Maestre i Càlig, a l'est amb Vinaròs, i a l'oest amb el terme de Traiguera.  
  
Els terrenys se situen en el terme municipal de Sant Jordi, confronten amb el terme veí de Vinaròs, ocupen una extensió total de 2.005.219,00 m², dels quals 41.940,00 m² corresponen a xarxa primària adscrita de parcs PQL, 82.336,00 m² a la resta de zones verdes, i 406.951,00 a la xarxa de vials.  
El sector objecte del pla parcial es veu afectat per les afeccions de la carretera CV-11 i per l'existència del llit del riu Cérvol.  
3. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 19 de setembre de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori remet documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental (EsIA), i expedient administratiu en què s'incloïen el resultat d'informació pública i l'aprovació provisional, i s'incoa l'expedient administratiu corresponent. Així mateix adjunten informe de l'Ajuntament com a justificant de la suficiència de recursos hídrics i informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.   
   
2. Informació pública.   
L'EsIA, junt amb la resta de la documentació tècnica, es va exposar al públic durant un termini de 20 dies segons anuncis publicats en el diari Levante-Mercantil Valenciano de Castelló de data 15 de juny de 2005 i en el DOCV núm. 5163, de 27 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, de les quals una tenia la consideració de caràcter mediambiental.   
3. Resum d'al·legacions  
De les al·legacions presentades, una és de caràcter ambiental, tal com es desprén del certificat d'acord d'aprovació i adjudicació provisional i de l'últim certificat emés pel secretari de l'Ajuntament, en què s'arreplega respecte a esta, literalment:   
  
Esta formula qüestions de caràcter general quant al planejament territorial, la seua ordenació i l'oportunitat o no de la proposta, tant pel que fa a l'anomenat urbanisme sostenible, com als valors ecològics, històrics, etnològics de l'àmbit territorial.  
Esta al·legació es desestima.  
4. Petició d'informació o documentació complementària  
Com a conseqüència de la contradicció detectada entre el certificat de sotmetiment de l'expedient a informació pública, subscrit per la secretària, Estela González Zaragozá, en què s'assenyalava que no havia hagut al·legacions de caràcter mediambiental i l'Acord plenari d'aprovació provisional del PAI, que assenyala tot el contrari, la DG de Gestió del Medi Natural, entre altres qüestions, va demanar aclariment respecte d'això. A esta sol·licitud d'aclariment, l'Ajuntament, en data 11.02.2008, va contestar per mitjà d'un escrit subscrit per l'alcalde on assenyalava que entenia que no hi havia cap contradicció entre el certificat emés i l'acord plenari. Posteriorment, l'Ajuntament remet un certificat subscrit pel secretari (Aleixandre Milián Pascual) amb el vistiplau de l'alcalde president, que assenyala que en el període d'informació pública de l'expedient es va presentar una al·legació referida a l'urbanisme sostenible, als valors ecològics i històrics, que va ser desestimada pel Ple de la corporació.  
  
El 25 de gener de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet documentació consistent en:  
- Informe de l'alcalde president de Sant Jordi (Luis Tena Ronchera) que assenyala que en les obres d'urbanització corresponents al PAI Sant Jordi Golf es troba prevista, a càrrec de l'actuació, l'EDAR, que esta és suficient per a tractar l'increment de volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat sense minvar la capacitat de depuració de la resta d'aigües residencials i industrials del terme, i que està prevista la seua reutilització, amb el tractament terciari previ necessari, per al reg del camp de golf i zones verdes de l'actuació.  
  
- Informe de Fomento de Benicàssim, SA (subscrit per José Adsuara Franch), que assenyala que amb les modificacions contractuals prèvies, esta mercantil està en condicions d'assumir l'arreplega dels residus sòlids urbans i inerts generats tant per l'ús residencial com pel terciari inclòs el camp de golf de l'actuació urbanística PAI Sant Jordi Golf, així com el seu trasllat a abocador adequat, tot això d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR.  
El 5 de febrer de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet una còpia d'un informe sobre suficiència i qualitat dels recursos hídrics, subscrit per l'enginyer de camins, canals i ports Samuel Marca Doménech, que completa un informe sobre suficiència de recursos hídrics subscrit per l'alcalde de Sant Jordi, que resumint assenyala:   
  
l'Ajuntament de Sant Jordi és propietari actual d'un pou d'aigua potable que subministra actualment a la població amb una captació de 16,66 l/s, situat en la parcel·la cadastral 73 del polígon 12 del terme municipal de Sant Jordi.  
Continua l'informe dient que derivat del desenrotllament urbanístic, l'Ajuntament de Sant Jordi serà titular dels pous següents:  
- Pou Planetes, que pot subministrar 5 l/s  
- Pou Els Masos o El Figueral que pot subministrar 27 l/s.  
El total d'aigua dels tres pous esmentats és de 48,66 l/s equivalent a 1.534.541,76 m³ a l'any que permetrien, tenint en compte un consum diari de 250 l/dia per habitants previstos en el PAI, per als 1.000 habitants actuals de Sant Jordi i per al consum fixat per al PAI del sector polígon 12 partida Bovalar, que segons les dades que es troben en la conselleria és de 158.866 m³/any.  
A causa de la qualitat de les aigües provinents dels pous, podria ser necessari que requeriren un tractament previ per osmosi inversa que augmentarà la quantitat d'aigua requerida, però que, de cap manera, sobrepassarà la mencionada en el paràgraf anterior, tenint en compte que dels 8.491 habitants previstos per al PAI Sant Jordi Golf, 5.660 seran estacionals, la qual cosa requerix un consum anual inferior a la mitat dels 250 litres diaris que s'han utilitzat per al càlcul.  
Ha d'indicar-se que l'aigua procedent dels pous de referència no és requerida per a altres actuacions urbanístiques que disposen d'altres fonts de subministrament hídric. Així mateix, el reg de camp de golf s'ha previst amb l'efluent de la depuració. Amb més motiu, l'Ajuntament de Sant Jordi serà titular d'un pou situat en el PAI La Carrasca amb un volum adjudicat anual de 1.449.500 m³ i que ha sigut tingut en compte per a l'aprovació definitiva del PAI mencionat, amb un volum de 626.385 m³ per any a través d'un expedient de canvi d'ús de l'aigua. La quantitat esmentada correspon a les necessitats hídriques del sector La Carrasca, però les possibilitats tècniques del pou són de 1.449.500 m³/any, per la qual cosa l'Ajuntament, quan siga titular del pou, podrà sol·licitar les ampliacions de concessió per a ús d'abastiment urbà que considere convenients.  
En dates 2 i 4 de juliol de 2008, el Servici d'Ordenació Territorial i l'ajuntament respectivament, remeten a esta direcció general informe de la concessionària del subministrament d'aigua potable FACSA, sense identificació del firmant, que informa resumidament:  
  
La referida actuació plantejaria unes necessitats hídriques de 324.561 m³/anuals que resulten de 2.426 vivendes (1693 unifamiliars i 733 plurifamiliars) i usos esportius, terciaris i dotacional.  
En l'actualitat el servici d'abastiment de Sant Jordi se subministra de:  
- Pou Planetes amb capacitat tècnica estimada de 150.000 m³/anuals.  
- Pou Els Masos amb capacitat tècnica estimada de 780.000 m³/anuals.  
El municipi de Sant Jordi l'any 2007 ha consumit 127.110 m³, per la qual cosa considerant en el seu conjunt la capacitat tècnica total estimada de 930.000 m³/anuals, i, considerant altres actuacions urbanístiques en tràmit informades per esta concessionària, entenem que resulten recursos suficients per a atendre la demanda plantejada per l'actuació urbanística de referència.   
Quant al pou Els Masos, font principal d'abastiment, pareix que va ser cedit a eixe ajuntament, si bé, resultaria necessari que la dita cessió quedara acreditada o es formalitzara de manera definitiva i el pou passara a integrar-se com una instal·lació més de titularitat municipal pròpia del servici municipal d'abastiment. Al seu torn, s'assenyala que s'hauria de condicionar l'aprovació del projecte d'urbanització a l'informe favorable de la concessionària del subministrament d'aigua potable, així com també a l'existència d'informe favorable d'esta previ a la recepció definitiva de les obres d'urbanització.  
  
També assenyalen que l'Ajuntament de Sant Jordi es troba tramitant en la CHX l'expedient de concessió d'abastiment (2006CP0142), i que desconeixen la situació de l'expedient de concessió tramitat pel propietari del pou Els Masos, que hauria de cedir-se a l'Ajuntament.  
  
Informes sectorials  
Informe de l'entitat FOBESA, de data 12.02.2008, subscrit pel senyor José Adsuara Franch, responsable de producció en què se certifica que: «amb les modificacions contractuals prèvies, esta mercantil està en condicions d'assumir l'arreplega dels residus sòlids urbans i inerts generats tant per l'ús residencial com pel terciari inclòs el camp de golf de l'actuació urbanística PAI Sant Jordi Golf, així com el seu trasllat a abocador adequat, tot això d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR».  
Hi ha diversos informes emesos per la concessionària del servici del subministrament d'aigua potable, que han sigut referits en els apartats anteriors.   
Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 14.05.2007, de caràcter favorable.  
Afeccions legals   
1. En relació amb a la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, així com amb la seua transposició RD 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'establixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, s'observa que en l'entorn del riu Cérvol es troben els següents hàbitats naturals:  
6430 Arundini donacis-Convolvuletum sepium.  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum.  
92A0 Salicion triandro-neotrichae   
6420 Molinio-Holoschoenion vulgaris   
3250 Andryaletum ragusinae   
7220 Eucladio-Adiantetum capilli-veneris   
92A0 Populion albae   
2. L'àmbit del sector no està travessat per cap llit públic. No obstant això, es troba afectat en la part sud pel llit i per la zona d'afecció del riu Cérvol, per la qual cosa s'hauran de respectar tant la zona de DPH com la zona de servitud i de policia de llits.   
  
Consideracions ambientals  
1. La zona objecte d'este estudi s'enquadra dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani marítim. El valor mitjà anual de precipitacions es manté entre els 400 mm de la zona costanera i els 600 mm del domini interior. En tota la zona, el règim anual és típicament mediterrani amb màxims tardorencs i mínims acusats a l'estiu. Un règim mediterrani pur, manifestat igualment en la gran irregularitat pluviomètrica. Des del punt de vista tèrmic, els alts valors de radiació solar (2700-3000 hores anuals de sol) determinen els alts valors de les temperatures. Inclús podrien ser excessius si no fóra per la influència del mar en els mesos estivals, quan la radiació s'aproxima a 600 cal/cm²/dia. Els materials que apareixen en l'entorn de la zona d'estudi són principalment del Quaternari (Pleistocé superior), constituïts principalment per mantells de torrentera i terrasses baixes. Concretament, la zona d'estudi es compon en la seua totalitat per materials que formen mantells de torrentera, que són depòsits de tipus laminar, formats per argiles i arenes amb cantells procedents dels mantells al·luvials i de crostes zonals. Estes crostes apareixen, a vegades, com làmines discontínues que formen la base del depòsit i altres, intercalades en este. La seua gènesi s'atribuïx a l'acció d'una pluja curta i abundant en una superfície poc treballada pels rierols. Tots els filets d'aigua que, generalment, constituïxen la torrentera difusa, s'unixen per a formar un mantell continu que transporta totes les erosions fines. L'espessor d'aigua és mínim i la càrrega considerable.  
  
2. La morfologia és plana, en general, amb nombroses torrenteres produïdes pels cursos fluvials i per les rambles. No es troba cap accident muntanyós en l'entorn que faça variar el paisatge típicament pla de la plana de Vinarós, lloc on se situa l'emplaçament en estudi. El sòl present en la zona objecte d'este estudi és un luvisòl rodocròmic, que és un terme mitjà entre un luvisòl ròdic i un luvisòl cròmic:  
  
3. L'emplaçament en estudi es troba situat en la conca hidrogràfica formada pel riu Sénia, esta és una zona constituïda per nombrosos barrancs de conca poc definida, modificats antròpicament per al regadiu, per mitjà de connexions amb les séquies existents. En concret el sector es troba junt amb el riu Cérvol, en la part nord. La zona objecte d'estudi es localitza en el sistema aqüífer núm. 55: Javalambre - Maestrat. El nivell freàtic general està situat entorn dels 20 m.s.n.m. en la zona d'estudi, per la qual cosa este se situa aproximadament 120 m davall la superfície en la zona d'estudi. L'alimentació del subsistema estimada en 535 hm³/any procedix de la infiltració de l'aigua de pluja i de les possibles aportacions laterals dels subsistemes del Javalambre i de Mosqueruela, estimats estos últims en 60 hm³/any.  
  
La descàrrega es produïx per:  
- Conca del riu Guadalupe.  
- Conca del riu Bergants.  
- Conca del riu Seguer.  
- Riu Algis i Canaletes.  
- Riu Sénia.  
- Riu Llucena.  
- Bombaments dispersos pel subsistema per a usos agrícoles i urbans.  
- Alimentació lateral de la plana d'Orpesa-Torreblanca.  
- Alimentació lateral de la plana Vinaròs-Peníscola.  
- Bombament en el sector de contacte amb el subsistema Orpesa-Torreblanca.  
- Alimentació de la plana Sénia -Tortosa.  
- Descàrrega al mar a través de la serra de Montsià.  
- Descàrrega al mar en la resta del litoral.  
4. Els materials presents en l'àrea objecte d'estudi, es classifiquen com materials molt permeables en el cas de les graves i materials poc permeables en el cas de les argiles llimoses; per això, al situar-se les graves de forma lenticular amb les argiles llimoses i les arenes, la permeabilitat del conjunt serà baixa, i l'aigua es filtrarà fins al contacte entre els dos nivells. En el projecte es conclou que el risc, en general, és baix o nul davant d'inundació, lliscaments, per sisme, grau d'erosió actual i grau d'erosió potencial i alt en la vulnerabilitat dels aqüífers a causa de la porositat dels materials.  
5. Segons l'EIA en la zona d'estudi pràcticament ha desaparegut totalment la vegetació natural, que està completament antropitzada. Els cultius tradicionals han sigut els de secà, especialment olivera i garrofera. En els últims 25 anys s'ha produït un canvi de cultiu a regadiu, plantant-se principalment cítrics, a causa de l'aflorament d'aigües subterrànies. En el sector la majoria de la superfície està dedicada a este cultiu. Tan sols en la franja existent entre el camí situat en la part sud del sector i el riu Cérvol queden cultius de secà, on domina l'olivera i amb algun hort de garroferes. Per tant, la vegetació és predominantment agrícola, amb les espècies arvenses associades a estos, formades principalment per plantes anuals (teròfits) que passen les èpoques desfavorables en estat de llavor. Entre altres espècies és comú trobar-hi Hordeum murinum, Avena fàtua, Setaria spp., Bromus diandrus, Diplotaxis erucoides, Plantago lanceolata, Medicago spp., Euphorbia characias, E. segetalis, Malva sylvestris, Papaver roheas, Calendula arvensis, Anagallis arvensis, Senecio vulgaris, Sonchus arvensis, Sonchus oleraceus, Fumària capreolata i F. Officinalis, Cardaria bàbol, Capsella bursa-pastoris, Lamium amplexicaule, etc. A l'estiu passen a dominar altres espècies més adaptades a la sequedat edàfica com diverses espècies de cards (Cirsium arvense i altres), així com de blets (Amaranthus spp. I Chenopodium spp.). També apareixen perennes com Convolvulus arvensis, Sorghum halepense, Cynodon dactylon, etc. Es considera per tant que ens trobem enfront d'una comunitat arvense de secà típica de terres valencianes.  
  
6. Respecte a les espècies incloses en el programa LIFE sobre flora amenaçada, elaborat per la Conselleria de Medi Ambient, cal indicar que en el sector no s'han observat cap de les espècies catalogades en este programa com a protegides, així com cap LIC. Quant a microreserves vegetals, es comprova en l'EIA que no hi ha cap microreserva en l'àmbit que ens ocupa i, tampoc es troba que hi haja en el sector cap espècie catalogada en perill d'extinció, o d'interés especial.   
  
7. El denominador comú que caracteritza la majoria d'espècies esmentades en l'EIA és la seua condició de generalistes. Pel fet de tractar-se d'un espai antropitzat, pel fet que la parcel·la es troba pràcticament al 100% cultivada, majoritàriament per tarongers, i en menor grau per oliveres i ametlers, per això no presenta, almenys a l'hivern, espècies d'aus que requerisquen d'alguna exigència especial. De les 36 espècies d'aus censades, 11 són sedentàries (carboner comú, cogullada comú, blanca, busquereta capnegra, perdiu, blader, gratapalles, teuladí comú i teuladí moliner, griva i formiguers); 16 són presaharianes hivernants que únicament es troben en la zona durant este període i 9 compartixen ambdós situacions, nidifiquen i hivernen en la zona a pesar que probablement no es tracte de les mateixes poblacions. L'estornell vulgar és l'au més abundant amb un total del 52.6% (N= 1953) dels contactes, seguit del pinsà vulgar amb el 13% de les observacions (N=482), del passerell 10.6% (N=393); el gafarró 6.5% (N=241) i la busquereta de casquet amb el 4.3% (N= 159). Un poc més lluny trobem la terrerola 2,0%; el tord comú 1,8% i la busquereta capnegra, el pit-roig i la cagarnera amb prop de l'1,5% cada u. Així doncs, respecte a la fauna l'EIA presenta una descripció general pròpia d'ecosistemes artificials característics de zones de cultiu, amb la qual cosa es determina que la presència d'este tipus de fauna és d'escàs valor. No obstant això, s'entén que al situar-se el sector junt amb el riu Cérvol, i haver-hi una apreciable massa forestal al seu voltant, este serà utilitzat per les aus com corredor verd, entre les zones muntanyoses de l'interior i la plana de Vinaròs; funció esta reconeguda per la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Paisatge de la Comunitat Valenciana. D'altra banda, en l'informe ambiental realitzat al concert previ de data 14 de setembre de 2006, ja s'observava l'escassa valoració per part del pla de les masses d'arbratge, a través de la consideració ambiental següent: «Quant al sòl forestal cartografiat per l'inventari forestal, es considera necessari valorar ambientalment l'ampliació del SNU de protecció a tots els terrenys forestals i masses d'arbratge i matoll associades als llits i barrancs, i aquelles que alberguen zones d'interés per les seues característiques botàniques, amb presència de flora endèmica i hàbitats prioritaris dins de la Directiva 92/43/CEE. Es valorarà la possible funció ecològica com corredors ambientals dels llits i barrancs».  
  
8. Quant a la justificació de l'augment poblacional en el terme, l'EIA presentat assenyala que, en els últims 5 anys, ha augmentat la població en més de 50 persones en el terme municipal. A més assenyalen que segons l'Agència Valenciana de Turisme, en data 31 de desembre de 2003, en el terme municipal hi ha 82 blocs d'apartaments, amb 231 places, 5 restaurants, amb 324 places, 1 cafeteria, amb 60 places i 1 casa rural, amb 5 places, no tenen hotels o hostals, càmping, albergs, etc.  
  
9. Quant al subministrament d'aigua potable, l'EIA presentat conclou que la creació de 2.200 noves vivendes en el sector Sant Jordi - Golf suposa un increment estimat de 5.500 habitants (2.5 habitants/vivenda), estacionals. El consum anual d'aigua potable previst és de 853.113,70 m³. Este consum anual es repartix entre les zones residencials, el sector terciari i els servicis dotacionals. D'esta manera, les edificacions obertes (EDA) s'estima que consumiran a raó de 1.244 l/vivenda/dia, 99.520 m³ anuals, considerant una ocupació de 100 dies/any (població estacional).  
Les dades de consum per tipus de vivenda i sector (residencial, terciari, dotacional) s'han obtingut de dades reals d'una població turística de la costa de la província de Castelló. D'altra banda, per a les edificacions aïllades (UFA) es considera una dotació de 3.859 l/vivenda/dia. Amb això, el consum anual estimat és de 154.360 m³ per a una població estacional. La tipologia residencial en filera (UFH) consumirà de l'orde de 144.000 m³ anuals, amb una dotació de 1.440 l/vivenda/dia i població estacional. Al sector terciari hoteler es destinen un total de 418.706,20 m³/any d'aigua potable, amb una dotació de 13,81 l/m²/dia, i una superfície de 83.096 m². No es considera en este cas població estacional, encara que es pren una dotació menor a la considerada com estàndard (27,61 l/m²/dia), ja que no es preveu una ocupació del 100% de les places hoteleres durant la totalitat de l'any. Finalment, als servicis dotacionals es destinen 4,49 l/m²/dia que, per a 81.353 m², fan un total de 36.527,50 m³/any. A més l'expedient es completa amb diversos informes de la concessionària del subministrament d'aigua potable que conclouen que, al seu parer, hi ha recursos hídrics suficients, encara que recorda la necessitat de cessió del pou Els Masos a l'ajuntament.  
10. En l'EIA s'assenyala que l'aigua no potable es destina al reg de zones verdes i jardins. Esta demanda d'aigua es cobrirà amb l'efluent de la depuradora situada en el mateix sector. L'EDAR comptarà amb tractament terciari a fi que l'aigua depurada siga apta per al reg. El cabal de funcionament de la depuradora a instal·lar en el sector és de 2.350 m³/dia en ple funcionament. Atés que es construirà per mòduls segons es vagen construint les vivendes, pot ser que en la primera època siga necessari haver de regar amb aigües procedents de pou. Este aspecte està justificat ja que en l'actualitat hi ha dotació d'aigua per a regar els actuals cultius de cítrics que hi ha en el sector, i d'altra banda, els consums per unitat de superfície són inferiors en el cas d'un camp de golf que de cultiu de cítrics. El consum anual d'aigua per a este fi s'estima en 319.790,89 m³. D'esta quantitat, 14.679 m³/any corresponen a reg de parc públic (PQL), que tindrà estimativament un 50% de superfície regable, i la resta és d'andanes i zones que no es reguen. Al reg del jardí del sector (R.S.) es destinen 28.817,60 m³/any, que tenen el mateix percentatge de superfície regable. Finalment, el camp de golf té un major consum anual d'aigua, ja que es considera que el 80% de la seua superfície (792.810 m²) és regable. El dit consum s'estima que ascendix a 276.294,29 m³/any, tenint en compte que les necessitats de reg són elevades per a les zones de greens i tees, però baixes per als carrers del camp, que són la gran majoria de la superfície. S'estima en global un consum mitjà de 0,41 m³/m².any.  
  
11. Quant a les aigües residuals, assenyala l'EIA que segons la informació disponible, facilitada per l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana, hi ha una estació depuradora en el terme municipal de Sant Jordi, les característiques principals de la qual es detallen a continuació:  
EDAR Sant Jordi:  
Cabal de projecte (m³/d), 313  
Coordenades UTM, X=782.759, I=4.489.661, Z=150  
Municipi servit: Sant Jordi.  
Línia d'aigua: tractament biològic per mitjà de fangs activats, sistemes d'aireig prolongat. Consta de les etapes següents: pretractament, bóta d'aireig i decantació secundària.  
Línia de fangs: espessiment de fangs i deshidratació per mitjà d'eres d'assecat.  
Dades de funcionament de l'any 2004:  
Cabal (m³/dia): 205.  
Població (he): 1.090.  
Rendiments (%): SS: 95; DBO5: 97; DQO: 95.  
Empresa explotadora: Facsa.  
Empresa controladora: Intercontrol Levante, SA.  
Amb les dades disponibles sobre esta estació és evident que no es podria assumir la depuració d'aigües del sector. Està prevista la construcció d'una depuradora dins del sector Sant Jordi - Golf que garantisca el servici de depuració d'aigües residuals, ja que l'estació depuradora existent en el municipi no podria assumir la depuració d'aigües en el sector. El cabal del projecte d'esta és de 2.350 m³/dia, suficient per a cobrir les necessitats de depuració del sector, estimades en 1.869,84 m³/d.  
12. Quant a l'arreplega de residus sòlids urbans, hi haurà un increment del volum de residus sòlids urbans amb la creació de les noves vivendes. Amb plena ocupació s'estima una població de 5.500 persones, a raó de 2,5 persones per vivenda. La producció mitjana és de 1,2 kg/habitant dia, per això el consum anual seria de 660 Tm/any. S'estima una producció equivalent en la zona de sector terciari de 240 Tm/any en el supòsit més desfavorable. Esta població multiplicarà pràcticament per 9 l'actual de Sant Jordi, i caldrà modificar substancialment el servici d'arreplega i de tractament dels residus sòlids urbans. Revisat el Pla Zonal de residus per a la Zona I, s'observa que la població estimada per a este projecte supera el sostre poblacional previst en el dit pla. Així mateix, amb motiu del Concert Previ de Sant Jordi, de conformitat amb la Llei 9/2006, d'avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient, es va fer consulta al Consorci del Pla Zonal de la Zona 1 del PIR, el qual va emetre un informe, de data 11 de desembre de 2006, en què s'indicava que l'execució de les instal·lacions on s'hauran de tractar els residus encara no s'ha iniciat.   
  
13. L'àmbit de l'actuació que es proposa es troba fora de la zona d'afecció de totes les vies pecuàries existents en el municipi. En tot cas s'observarà allò regulat en la Llei 3/95.   
14. Segons l'EIA presentat no hi ha dins del sector àrees de sòl forestal de protecció, ni forests d'utilitat públiques ni forests gestionades per la Generalitat Valenciana.  
15. En la zona d'estudi no hi ha espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, com puguen ser zones LIC, ZEPA o microreserves de flora. Tampoc hi ha espais naturals protegits ni paratges naturals municipals. Les zones LIC i ZEPA més pròximes són les corresponents a la Tinença de Benifassà, aliena al sector.  
16. Quant a les zones humides, protegides pel Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, totes són alienes al sector. La més pròxima és la corresponent a la desembocadura del riu de la Sénia, i el límit de l'aiguamoll està prou allunyat del sector.  
Consideracions jurídiques  
1. El PAI del Sector Sant Jordi - Golf, en el terme municipal de Sant Jordi, pretén desenrotllar una zona residencial de nova creació no prevista en el projecte de delimitació de sòl urbà del municipi, adaptant el model edificatori proposat als condicionants urbanístics i reglamentaris que deriven de la LRAU i el RPCV, i, a l'haver acceptat l'autoritat competent substantiva la dita tramitació, es procedent l'aplicació del que disposa la DT 2a de la LOTPP.   
  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot el que s'ha descrit abans, s'emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'Homologació i Pla Parcial Sant Jordi Golf del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els següents condicionants:  
1.Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. No hi ha cap compromís sobre la tramitació posterior del dit projecte pel que fa tant a la seua viabilitat com a la seua distribució i, per a la seua aprovació definitiva, requerix el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com pel seu desplegament reglamentari, i en el dit expedient s'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
2. Abans de l'inici de les obres d'urbanització, i així es disposarà en les fitxes de planejament del sector, es presentarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la documentació següent:  
- Informe, en el sentit que resulte, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, a la incidència de l'actuació en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació objecte d'informe, tant per al sector d'estudi com per a l'obra d'ampliació i millora del vial de connexió. Així mateix, s'haurà d'haver acreditat la cessió a l'ajuntament del pou Els Masos.  
- Quant a les obres de la xarxa del subministrament i abastiment d'aigua potable, s'haurà d'obtindre l'informe previ de l'entitat concessionària, tant per a l'aprovació del projecte d'urbanització com per a la recepció de les obres d'urbanització.  
- Documentació tècnica relativa a la depuradora prevista per al sector indicant les característiques tècniques, el tipus de tractament establit i el cabal de disseny.   
- Certificat de l'Ajuntament en què es determina la gestió dels RSU, i que haurà d'indicar el volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del sector, el tractament que rebran i el seu destí final, de conformitat amb el seu corresponent pla zonal.  
  
3. Abans de la recepció de la urbanització, i així es disposarà en les fitxes de planejament del sector, l'Ajuntament de Sant Jordi serà l'encarregat de:   
- Obtindre, d'acord article 246.1 Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de Domini Públic Hidràulic (d'ara en avant RDPH), l'autorització emesa per la CHX per a l'abocament per a l'aigua depurada procedent de l'EDAR, per a l'abocament a llit de les aigües pluvials i per a l'abocament indirecte a les aigües subterrànies realitzat per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
- Obtindre de la CHX la corresponent concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs, d'acord amb els articles 104, 128 i 130 del RDPH.  
- Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans, se sol·licitarà un informe del Consorci del Pla Zonal de la Zona 1 on se certifique la capacitat de gestió dels residus (Tn) i del seu destí final (complex de valoració i eliminació), contrastant eixa informació amb els volums previstos de cara al desenrotllament i ocupació residencial del sector «La Carrasca».   
S'indicaran, si és el cas, les mesures necessàries a adoptar per a assumir les desviacions en les previsions poblacionals d'este pla zonal i les dades actuals relatives al grau d'execució (%) de les instal·lacions previstes en el pla mencionat, de les quals resulta la capacitat aproximada de tractament i gestió de residus (Tn.) a mitjà termini.   
4. Abans que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, es comprovarà que:  
- Les instal·lacions de valoració i eliminació que garantisquen la correcta gestió dels residus estiguen en servici.  
- La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presenta la qualitat adequada d'acord al RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum.  
- L'EDAR està en condicions d'entrar en funcionament.   
5. Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les faenes de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
- El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, i s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, preferiblement s'optarà per les espècies autòctones i/o els cítrics ja existents.  
- Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
6. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, en virtut del que disposa l'article 26 del Decret 162/1990.  
  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, així com aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 15 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 307/5557 DTO.  
Títol: Homologació i Pla Parcial San Rafael Golf.  
Promotor: Ajuntament de San Rafael del Río.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Localització: San Rafael del Río.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
En el present pla parcial es pretén modificar la classificació d'una superfície de 2.388.629 m² de sòl classificat en les Normes Subsidiàries de San Rafael, com a sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable especialment protegit de protecció de llit públic i d'un equipament comunitari per a la ubicació d'un tractament de residus sòlids urbans que passa a classificar-se com a sòl urbanitzable residencial.  
  
En el Projecte del Pla Parcial San Rafael Golf es proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable, per a la delimitació d'un sector en què es preveu la construcció d'un camp per a la pràctica del golf, de superfície 777.677 m², entorn d'un conjunt residencial (2.700 vivendes); així com la construcció d'una EDAR per a la depuració de les aigües residuals generades en el sector i una planta potabilitzadora.   
  
Localització  
El sector es localitza al nord de la província de Castelló, confrontant amb la província de Tarragona.  
La zona d'actuació limita, al nord amb la carretera CV-10; a l'oest amb sòl no urbanitzable; a l'est amb sòl no urbanitzable del terme municipal de Canet lo Roig; al sud el sector limita amb sòl no urbanitzable de San Rafael que confronta amb el terme municipal de Traiguera.  
  
Planejament vigent i proposat  
Les Normes Subsidiàries de San Rafael, aprovades en sessió de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'11 d'abril de 1995, com a sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable especialment protegit de protecció de llit públic, i hi ha un equipament comunitari per a la ubicació d'un tractament de residus sòlids   
Ordenació prevista  
Les superfícies de la reclassificació de sòl proposades són les que s'indiquen en el quadro que es mostra a continuació:   
  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 17 de maig de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló, va remetre el present projecte, incloent-hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla parcial de millora i expedient administratiu municipal; i es va incoar l'expedient d'avaluació ambiental corresponent.  
1. Informació pública  
Segons certificat de l'Ajuntament de San Rafael del Río, de data 31 de juliol de 2006, es va sotmetre a informació pública la documentació corresponent al Programa d'Actuació Integrada del Sector San Rafael Golf en el terme municipal de San Rafael del Río (Castelló); aprovat provisionalment pel Ple extraordinari de l'Ajuntament el 30 de gener de 2006.  
Es van presentar tres al·legacions al contingut de l'alternativa tècnica, dos d'elles de caràcter ambiental, el contingut de les quals es resumix a continuació.  
Al·legació presentada per José Luis Ramos Segarra, en nom propi i en representació de la Federació Ecologistes en Acció del País Valencià, que sol·licita la desestimació d'aquells programes d'actuació urbanística que s'hagen presentat o puguen presentar-se en el futur, que no complisquen:  
- Que la iniciativa dels particulars excedisca del dret a proposar un programa de gestió  
- Que continga plans parcials de millora que excedisquen de la seua finalitat modificant l'estructura urbana establida en el planejament  
- Que es tramiten per mitjà del procediment abreviat modificacions del PGOU pròpies d'una revisió del pla general.  
- Que per les seues dimensions (com l'actual) implique un excessiu risc i no fomente la participació dels xicotets i mitjans empresaris, a més d'implicar un fort impacte sobre el territori  
- Que no compte amb concert previ  
- Que no complisca l'exigència de publicitat de la Llei de Contractes de l'Administració Pública en l'adjudicació de contracte d'execució de projecte d'urbanització  
- Que no acredite haver realitzat consultes urbanístiques amb els afectats en fase de redacció tècnica del programa.  
- Que no acredite haver notificat als propietaris dels terrenys afectats expressament  
- Que no acredite fefaentment la disponibilitat d'aigua suficient per a la totalitat de la població prevista  
- Que l'ús i destí de les aigües no respecte l'orde establit en la Llei d'Aigües i el PNH  
- Que no preveja la conservació de béns del patrimoni natural i cultural  
- Que no acredite la plena observança de les determinacions de la Cartografia Temàtica  
Al·legació presentada per Oscar Esteller Benet, que actua en representació de l'Associació Protectora de la Naturalesa Llevantina - Ecologistes en Acció (APNAL-EA), i sol·licita la desestimació del programa d'actuació integrada després d'al·legar (resum):  
- El PAI San Rafael Golf s'empara en la LRAU hui en dia derogada  
- Es preveuen reclassificar 2.388.629 m² de sòl no urbanitzable, circumstància que xoca de front amb els postulats de la LRAU, ja que es corre un excessiu risc per totes les parts i es vulneren els articles 5, 29, 33, etc.  
- Els sòls afectats per l'actuació són no urbanitzables comuns i d'especial protecció (llits de barrancs), i la seua reclassificació és contrària a la legislació vigent.  
- Considerem insuficient la quantitat de 20 dies hàbils com a termini per a presentar al·legacions, màximament quan hi ha centenars d'afectats i la documentació exposada al públic és extensa.  
- S'ha vulnerat el dret a la llibertat d'informació als ciutadans al no existir més que una còpia (...).  
- La zona afectada per l'actuació està formada fonamentalment per cultius de secà (olivera, ametler i garrofera) que formen part de l'extens corredor ecològic format pels termes municipals de Traiguera, La Jana, Canet lo Roig, Rossell, Sant Jordi i San Rafael del Río, i que connecta amb la zona catalana de la Sénia, la Galera, etc. La seua importància ecològica és crucial per a milions de vertebrats que desenrotllen tots els seus cicles vitals en estes zones. Destaquem com especial la importància ornítica del lloc ja que s'hi troba hàbitat adequat per al vital desenrotllament d'espècies emblemàtiques i protegides com l'arpella cendrosa, nombroses rapaces, passeriformes, etc. A més la zona és freqüentada per diverses espècies de grans carronyers (voltors i milotxes fonamentalment) que busquen aliment en la zona per la presència encara de ramats de bestiar d'oví i caprí. Considerem que l'estudi d'impacte ambiental elaborat no reflectix adequadament la realitat biològica de l'entorn i és insuficient per a referendar una actuació com la proposada.  
  
- Respecte al patrimoni etnològic, arquitectònic i cultural rural, que és enorme atesa la història del municipi de San Rafael del Río, este no es pot estudiar ja que no hi ha inventari de la zona.  
- L'actuació proposada es troba a tan sols 5 km d'un altre PAI situat en el terme municipal de Sant Jordi que ja té un camp de golf que absorbix les necessitats esportives de bona part dels municipis interiors del Baix Maestrat (...)  
- No s'aporta estudi hidrològic ni autoritzacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la viabilitat hídrica de l'actuació proposada (...). S'infringix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP). Tampoc es complix el Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer aprovat en el Real Decreto 1664/1998, de 24 juliol, que en l'article qualifica el reg dels camps de golf com ús d'aigua recreatiu.  
En resposta a les dites al·legacions s'emeten dos informes tècnics en què es desestimen les al·legacions presentades.  
Posteriorment, segons es desprén de certificat subscrit per la secretària de l'Ajuntament de San Rafael del Río, amb el vistiplau de l'alcalde de la localitat, de data 31 de juliol de 2006, el Ple de l'Ajuntament, en sessió extraordinària, va aprovar provisionalment i va adjudicar el Programa per al Desenrotllament de l'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució Única del Sector San Rafael Golf.   
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
En data 18 de juny de 2007 es va sol·licitar còpia de la resolució al Concert Previ al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial. El dit document va ser remés el 28 de juny de 2007.  
El 22 d'agost de 2007 es realitza una sol·licitud d'ampliació de documentació en què es requeria l'esmena almenys dels punts següents:  
  
La documentació haurà d'ajustar-se en la seua totalitat al que disposa la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
S'haurà d'aportar la documentació degudament diligenciada, en format adequat i amb una qualitat suficient en la seua redacció de manera que siga possible el seu estudi.  
Així mateix, s'hauran d'aportar tots aquells informes que, en compliment de la legislació vigent, siguen exigibles, com a mínim:  
Informe emés per la CHX sobre els actes i plans que afecten el règim d'aprofitament de les aigües continentals o els usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i policia, o que comporten noves demandes de recursos hídrics.  
  
Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació de eliminació de residus sòlids urbans i inerts que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU e RSI que el desenrotllament del nou sector produirà. S'haurà de resoldre satisfactòriament la gestió dels residus d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR.  
  
Justificació de la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües residuals per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat. En especial, la suficiència de les infraestructures de depuració i efectiva connexió. S'aportarà el certificat que justifique la capacitat de depuració de l'EDAR on estiga previst el tractament de les aigües residuals o si es requerirà ampliar-la o la creació de noves infraestructures  
Consulta sobre possible afecció a vies pecuàries a la Unitat de Vies Pecuàries dels Servicis Territorials de Medi Ambient.  
Se sol·licita a més la remissió de la documentació del concert previ.  
En resposta al requeriment es reben diverses aportacions de documentació, en dates 1 d'octubre, 13 de novembre i 1 de febrer després d'analitzar la informació, el 12 de febrer de 2008 es realitza un nou requeriment de documentació el contingut del qual es resumix a continuació:  
Referent a la documentació presentada cal indicar:  
- En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'indica l'existència de poblacions d'avifauna important. Així mateix s'indica que l'EsIA es troba inconclús a falta de presentar els resultats dels estudis de fauna una vegada completats. No és possible, doncs, avaluar la possible afecció de l'actuació a espècies que compten amb algun grau de protecció. S'aportarà l'estudi d'impacte ambiental actualitzat amb els estudis de fauna finalitzats tenint en compte els resultats obtinguts almenys durant la primavera de 2006  
- L'informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael del Río sobre la suficiència de la infraestructura necessària per a la depuració de les aigües residuals prevista per l'actuació no constituïx el certificat requerit sobre la suficiència d'estes instal·lacions, que haurà de ser emés per l'empresa o entitat encarregada de l'explotació de la instal·lació de depuració de les aigües residuals municipals. En el cas que la gestió de les aigües residuals urbanes siga directa per part de l'Ajuntament, l'escrit d'alcaldia s'haurà de basar en informe del tècnic competent.  
- El certificat emés per l'empresa adjudicatària de la gestió dels RSU municipals no conclou sobre la suficiència de la capacitat de gestió i tractament dels residus que es generaran derivats de l'actuació. S'haurà d'aportar informe que certifique la dita suficiència.  
  
- L'informe emés per l'alcalde president sobre el tràmit d'informació pública s'ha d'ampliar amb un certificat subscrit pel fedatari públic de l'Ajuntament, és a dir el secretari de la corporació municipal.   
  
En data 1 de febrer de 2008 es rep una segona aportació de documentació.  
En esta documentació s'indica que s'hi adjunta un estudi de paisatge com a justificació a diferents afeccions ambientals i paisatgístiques. El dit document no consta entre la documentació aportada per això no es pot avaluar. S'haurà d'aportar-hi.  
S'indica, així mateix, que la justificació de la disponibilitat de recurs hídric va ser presentada en una aportació de documentació anterior. Respecte d'això, cal indicar que l'informe aportat a l'octubre de 2007 no constituïx cap justificació de la dita disponibilitat, ja que consistix en un informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael en què s'indica que s'ha sol·licitat el dit informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i que no s'ha produït fins ara cap contestació de l'escrit.  
  
Com a resposta a este segon requeriment es rep el 25 de març de 2008 la documentació següent:  
- Annex a l'estudi d'impacte relatiu a estudi de fauna.  
- Estudi de paisatge.  
- Informe tècnic sobre suficiència infraestructura aigües residuals.  
- Informe empresa adjudicatària dels RSU.  
- Certificat municipal sobre tràmit d'informació al públic del programa.  
- Certificat acord municipal relatiu a la sol·licitud de concessió d'aigües subterrànies.  
- Còpia de la sol·licitud de concessió d'aigües.  
Després de l'estudi de la dita documentació es realitzen nous requeriments de documentació, en data 2 d'abril de 2008 se sol·licita la remissió de l'estudi d'impacte ambiental autoritzat per part del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
En data 17 d'abril es requerix:  
A fi de resoldre les carències descrites, es requerix l'aportació de la documentació següent:  
1. La documentació tècnica haurà d'ajustar-se a les exigències legals i comptar amb la qualitat suficient que permeta la seua avaluació. S'haurà de justificar el compliment dels Criteris d'Ordenació del Territori disposats en la LOTPP.  
2. Haurà de tindre's en compte en l'ordenació del sector l'existència de llits classificats en la legislació vigent com a sòl no urbanitzable de protecció de llits que hauran de ser classificats com a sòl no urbanitzable protegit i adaptar la documentació a esta circumstància. Així mateix es realitzarà una caracterització del territori d'acord amb la situació actual.  
3. S'haurà de justificar la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües residuals per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat. En especial, la suficiència de les infraestructures de depuració i efectiva connexió. S'aportarà el certificat que justifique la capacitat de depuració de l'EDAR on estiga previst el tractament de les aigües residuals o informe de viabilitat de l'Entitat de Sanejament si es requerix ampliar-la o la creació de noves infraestructures.  
4. Es justificarà la suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per mitjà d'un informe al respecte de l'organisme de conca corresponent o bé un informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població amb un contingut que té caràcter de mínim i, que és el següent:  
- Estudi de la població prevista per l'actuació i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
- Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i, inscripció en els registres corresponents.  
- Disponibilitat present i futura dels recursos.  
- Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del text refós de la Llei d'Aigües i article 84 del seu Reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
- Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial. L'article 40.1.a) del Decret 67/06, es remet al R.D 140/03, de 7 de febrer, desplegat en l'Orde SCO/1 591/2005, de 30 de maig, sobre el Sistema d'Informació Nacional d'Aigua de Consum i el Pla d'Autocontrol aprovats per les autoritats sanitàries. La normativa sobre la qualitat de les aigües a la Comunitat Valenciana ha sigut desplegada pel Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell, pel qual es desplega, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el R.D 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.  
  
- Necessitat o no de tractament.  
- Necessitat o no de fer obres d'infraestructura. A l'informe s'adjuntaran, com annexos, aquells certificats o documents justificatius que resulten d'interés.   
5. S'haurà d'aportar documentació amb les característiques bàsiques tècniques i constructives de l'estació depuradora d'aigües residuals i de l'estació potabilitzadora previstes.  
6. S'aportarà certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació de eliminació de residus sòlids urbans i inerts que certifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU que el desenrotllament del nou pla parcial produirà. S'haurà de resoldre satisfactòriament la gestió dels residus d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR.  
7. Es remetrà una còpia de la documentació de concert previ, requerida per primera vegada el 30 de juliol de 2007.  
8. En relació amb l'estudi acústic, l'informe rebut ha motivat la remissió als servicis territorials de la sol·licitud de la seua ampliació, en data 27 de febrer de 2008, es reitera el dit requeriment, així com el realitzat en data 12 de febrer referent a l'estudi d'impacte ambiental aprovat per la Direcció General de Patrimoni.  
Es comunica que s'han sol·licitat informes als servicis de Suport Tècnic, al servici de Gestió Forestal i al servici de Conservació de la Biodiversitat. El resultat dels dits informes, en especial pel que fa a possibles requeriments d'ampliació de documentació li serà remés quan es reben.  
Els projectes de les instal·lacions auxiliars no descrites en la documentació presentada hauran de sotmetre's al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, si és procedent, en especial l'estació depuradora d'aigües residuals, l'estació potabilitzadora i el camp de golf.  
El dia 21 d'abril de 2008 es presenta la documentació següent:  
- Concert Previ de San Rafael en CD  
- Avantprojecte d'urbanització del PAI San Rafael Golf  
- Pla en A3 del sanejament corresponent al projecte d'urbanització  
  
- Informe del tècnic competent respecte al sistema de depuració del PAI  
- Pla referit al sòl urbanitzable protegit de protecció de llit públic d'acord amb el document de concert previ  
- Document de justificació del compliment de la Llei del Golf  
  
- Conclusió tècnica respecte als estudis de fauna annexos a l'EsIA  
  
- Correcció d'errors del document d'impactes de l'EsIA  
- Correcció d'errors de la caracterització del territori  
- Comentari respecte als recursos hídrics  
El dia 21 de maig el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet nova documentació aportada per l'ajuntament consistent en:  
  
a) Informe de l'Ajuntament de San Rafael firmat per J. Domingo Giner Beltrán que realitza diverses consideracions respecte al requeriment realitzat per este servici.  
b) Còpia de la sol·licitud de la concessió d'aigües subterrànies per a abastiment de població sol·licitada per l'ajuntament o concessionari del servici, presentada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 18 d'abril de 2007, junt amb còpia parcial del projecte presentat.  
c) Informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael del Río en què després de diverses consideracions, s'estima :  
- (...) que no hi ha cap problema per a disposar de subministrament d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a satisfer la demanda d'aigua ocasionada per l'increment poblacional en ús residencial i en ús terciari derivat del PAI denominat San Rafael Golf aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de San Rafael del Río.  
En data 1 de juliol de 2008 l'Ajuntament de San Rafael del Río remet la documentació següent:  
- Informe dels tècnics redactors de l'estudi específic d'avifauna   
  
- Pla de qualificació del sòl i assignació d'usos urbanístics i pla d'afeccions on es qualifiquen com a sòl no urbanitzable protegit els llits.  
- Document de justificació del compliment de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, Reguladora de Camps de Golf de la Comunitat Valenciana.  
- Certificat de la secretària de l'Ajuntament de San Rafael del Río, en què s'indica que la parcel·la que es reservava en les Normes Subsidiàries de Planejament per a l'eventual implantació del tractament de residus sòlids urbans mai ha sigut utilitzada per a este fi. Així mateix, s''indica que en el concert previ, sobre el qual va informar la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló al febrer de 2006, no es preveu la reserva del dit sòl.  
- Informe de la secretària de l'Ajuntament de San Rafael del Río, en relació amb la concessió d'aigües subterrànies per a l'abastiment a la població sol·licitada davant de la CHX a l'abril de 2007.  
- Carta de l'urbanitzador legal del PAI a l'alcalde president de San Rafael del Río, en què s'indica, entre altres coses:  
- Respecte a les espècies vegetals que poblaran les zones verdes, consistiran en: olivera, romer, timó, espígol i sàlvia. Totes estes espècies no necessiten reg per al seu manteniment.  
- Respecte a la parcel·la existent a l'altre costat de la carretera propietat de l'Excma. Diputació de Castelló, d'acord amb el planejament previst és de cessió obligatòria i gratuïta a favor de l'Ajuntament de San Rafael del Río, sense que s'actue sobre esta quant a obres d'urbanització.  
L'adequació de la informació aportada respecte a la sol·licitada es realitzarà al llarg de la present declaració i el seu condicionat.  
Informes sectorials  
1. Informe del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Constituïx l'informe vinculant legalment previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià i el contingut del qual es resumix a continuació:  
Realitzada la prospecció arqueològica no es van localitzar restes arqueològiques ni jaciments. Tampoc es coneixen en la zona objecte del pla parcial béns cultural d'interés arquitectònic rellevant. No obstant això, si en el transcurs de les obres aparegueren béns mobles o immobles s'haurà de comunicar immediatament als Servicis Territorials de Cultura de Castelló per a establir les mesures correctores que, si és el cas, resulten procedents.   
Des de la consideració del patrimoni etnològic en el present annex s'incorpora un CD amb 103 fitxes etnològiques, segons el model d'esta direcció general, amb croquis i documentació gràfica abundant. Quant a les incidències sobre el patrimoni etnològic s'indiquen noves mesures correctores que són les següents:  
- S'haurà d'adaptar el projecte urbanístic per a integrar-hi el complex de Canet.  
- Integració de les cabanyes de pedra seca 1 i 2 de planta complexa.  
Es consideren adequades les mesures correctores, que han de posar en valor els dits elements, sobretot el complex de Canet, un magnífic molí necessitat de restauració. Amb tot, es recomana fer l'esforç màxim per a integrar-hi i salvar alguna cabanya més de les mencionades, a més d'utilitzar la pedra seca, tan típica en esta zona per a qualsevol de les obres de murs, jardineria i altres que es realitzaran en el dit pla parcial.  
  
2. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric respecte a l'estudi acústic inclòs en l'Homologació i Pla Parcial San Rafael Golf, que conclou:  
Una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic remés, i tenint en compte allò especificat en este informe, este estudi s'haurà de completar ajustant-se al contingut mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de Planificació i Gestió en Matèria de Contaminació Acústica. Així mateix, la modelització del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes es realitzarà segons els models recomanats en la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com oficials pel Govern i haurà de fer-se distinció entre l'horari diürn i el nocturn a l'hora de considerar els nivells sonors.  
  
En data 12 de febrer de 2008 es remet una còpia d'este informe els servicis territorials o se sol·licita la seua col·laboració per a requerir al promotor l'esmena de les deficiències detectades.  
3. Informe del cap de la Secció Forestal sobre el pla adjuntat del PAI San Rafael Golf en què s'informa:  
En el dit pla sobre fotografia en color, s'aprecia dibuixat el perímetre del PAI San Rafael Golf, i grafiada i confrontant al sud-est del seu perímetre i fitada en l'àmbit d'amplària legal i necessària de 75.22 m amb què va ser classificada per OM-5/10/1972, la Canyada Reial del Ligallo, l'eix longitudinal central de la qual és el del camí de Molí Roca, com consta en la descripció del seu traçat en el projecte de classificació.  
4. Informe de l'alcalde president de San Rafael del Río, de data 11 de setembre de 2007, en què s'informa:  
En les obres d'urbanització corresponent al PAI denominat San Rafael Golf, es troba prevista la realització a càrrec de l'actuació de la infraestructura necessària respecte a la depuració d'aigües residuals (EDAR) suficients per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat amb caràcter suficient, sense minvar de cap manera la capacitat de depuració de la resta de l'aigua residencial o industrial del terme municipal, i està prevista la seua reutilització amb el tractament terciari previ necessari, per al reg del camp de golf i zones verdes de l'actuació.  
5. Informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael del Río, de data 11 de setembre de 2007, en el que s'informa que en data 13 de febrer de 2007 es va remetre projecte tècnic a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sol·licitant l'informe favorable respecte a:  
- Afecció a llits i zones de domini públic hidràulic, així com afeccions en matèria de riscos d'inundació.  
- Disponibilitat de recursos hídrics, tant per a l'abastiment de les zones residencials com per al reg de les instal·lacions del camp de golf  
  
- En relació amb els riscos d'inundabilitat i incidència en el règim de corrents.  
- Punts d'abocament  
Així mateix s'informa que a pesar del temps transcorregut no li consta a l'ajuntament que s'haja produït resposta.  
6. Certificat de l'empresa TETma, com a explotadora de l'abocador controlat de residus sòlids inerts de la pedrera de la Torreta a Castelló, en què s'indica la capacitat de tractament dels residus sòlids inerts procedents de la construcció de les aproximadament 2000 vivendes generades per l'actuació.  
7. Certificat de l'empresa TETma, com a adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals de San Rafael del Río, en què certifica que és l'empresa adjudicatària que realitza l'arreplega de RSU, que en l'actualitat són traslladats a l'abocador de Tales i que no es coneix problemàtica de capacitat d'esta instal·lació en l'actualitat; i fa diverses consideracions sobre altres instal·lacions de tractament en funcionament o previstes.  
8. Servici de Gestió Forestal, en data 17 de març de 2008, en resposta a la consulta realitzada informa que:  
- L'ordenació proposada afecta en part terreny forestal catalogat com a tal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, en concret es tracta de dos clapes de terreny forestal situades en la part sud-est del sector. (...).  
- A l'est del sector discorre el camí del Molí de la Roca, eix en este lloc de la via pecuària núm. 1 denominada Canyada Reial del Gall de la Classificació de les Vies Pecuàries de Traiguera (inclou San Rafael del Río),aprovada per Orde Ministerial de 5 d'octubre de 1972. La via esmentada està classificada amb una amplària de 75,22 metres.  
En els plans d'ordenació del PAI, concretament el de qualificació del sòl i assignació d'usos urbanístics, el camí del Molí de la Roca s'ha representat fora del seu límit, encara que a una distància màxima de 5 metres.   
En conseqüència, quant al terreny forestal l'actuació no afecta vegetació d'especial interés a la Comunitat Valenciana. Quant a l'afecció a vies pecuàries, l'àmbit del PAI haurà de respectar i deixar fora 37.61 m (mitat de l'amplària) de la via pecuària afectada comptats des de l'eix de la via pecuària.  
9. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
En data 2 de maig de 2008 es rep informe el contingut del qual es resumix a continuació.  
(...) li informem que ni l'agent urbanitzador ni l'Ajuntament de San Rafael del Río han sol·licitat la connexió a cap sistema de sanejament i depuració pertanyent a la Generalitat Valenciana; ni tampoc han presentat un projecte d'EDAR privada per a la seua supervisió per esta Entitat de Sanejament.  
D'altra banda, es té constància que l'agent urbanitzador pretén construir una EDAR privada que no connectaria a un sistema públic. L'agent urbanitzador resol el seu sanejament i depuració segons la legislació vigent, per la qual cosa en la fase actual no té obligació legal de posar-se en contacte amb esta Entitat de Sanejament, llavors correspondrà a eixa direcció general comprovar que la instal·lació a construir complix els requisits mediambientals legals.  
10. Servici de Biodiversitat  
En data 21 de maig de 2008 el Servici de Biodiversitat remet informe relatiu a les dades faunístiques incloses en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental: estudi de fauna aportat per JLF Ingeniería en relació amb el PAI San Rafael Golf, que indica:  
Vist l'annex a l'estudi d'impacte ambiental: estudi de fauna aportat, es considera que les dades referides a les distintes espècies que apareixen reflectides en l'esmentat estudi de fauna són correctes a nivell tècnic.  
No obstant això, es recorda que en les proximitats de la zona inclosa en el dit PAI se situen territoris de nidificació de l'arpella cendrosa (Circus pygargus), espècie que no ha sigut prevista en l'estudi abans esmentat. Cal tindre en compte que esta es troba inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer) com vulnerable.  
Consultat el dit servici sobre el possible impacte de l'actuació sobre l'arpella, en data 7 de juliol de 2008 va informar:  
Els nius més pròxims a la dita actuació urbanística es van localitzar en 2007 a 1.4 i 1.8 km del seu perímetre més pròxim.  
Atesa la relativa llunyania d'estos punts de nidificació, no es veurien afectats per l'actuació. D'altra banda, l'existència d'hàbitat d'alimentació suficient en les proximitats dels nius, no és previsible una afecció important a les seues àrees de campeig.   
En estes condicions es considera suficient la proposta del promotor, establint un seguiment de la possible utilització per part de l'espècie dels terrenys seleccionats per al PAI, de manera que la detecció de noves zones de nidificació en el seu interior condicionaria l'execució de la nova obra.  
11. EPSAR  
En data 3 de juny de 2008 es rep informe en resposta a consulta realitzada pel Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, en què s'indica:  
  
En la documentació presentada pel sol·licitant s'indica que es construirà una EDAR per a donar servici al desenrotllament urbanístic de referència amb qualitat de tractament suficient com per a reutilitzar les aigües per a reg en el mateix desenrotllament.  
Tenint en compte això, no és procedent que esta entitat emeta cap informe sobre la capacitat del sanejament i depuració de San Rafael del Río, per a admetre els cabals de referència.  
  
D'altra banda, en el cas que l'urbanitzador decidira cedir la nova EDAR a l'Ajuntament de Sant Rafael del Río i este posteriorment determine cedir la gestió a l'Entitat de Sanejament d'Aigües, esta Entitat haurà de procedir a la supervisió del disseny de la depuradora mencionada, i caldrà tindre en compte les consideracions següents en el disseny i execució de les instal·lacions:  
- (...) Haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de San Rafael del Río.  
- Ja que es desconeix el punt d'abocament de l'efluent d'eixida de l'EDAR, li informem que hauran d'atendre el que estipula la legislació vigent en qüestió d'abocament d'aigües residuals a llit públic. Respecte d'això, hauran d'obtindre l'autorització dels organismes competents, entre altres de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
- Finalment, i atenent les condicions tècniques de la instal·lació que s'establisquen en el projecte de la nova EDAR, es determinaran dos zones indispensables per al seu correcte desenrotllament: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística, atenent la normativa sectorial aplicable.  
12. Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Paisatge  
En data 18 d'abril es rep en este servici informe referent a l'expedient objecte de declaració, la conclusió del dit informe és: «per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'hi adjunte instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això».  
S'ha sol·licitat novament informe al dit servici, segons el que establix la disposició transitòria 2a i 3a de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, Reguladora de Camps de Golf.   
El 14 de juliol de 2008 es rep informe en què es conclou: «resulta impossible emetre un informe d'acord amb la Llei 9/2006, atés que l'estudi de paisatge presentat no inclou documentació relativa al camp de golf, ni gràfica, ni justificativa, de la integració paisatgística de l'actuació.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicada per la COPUT, CTV i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Vies pecuàries  
Segons les dades consultades l'ordenació proposada afecta la via pecuària denominada Canyada Reial del Gall, d'una amplària legal de 75.22 metres, la classificació de la qual dins del terme municipal de Traiguera (València) va ser aprovada per Orde Ministerial de 5 d'octubre de 1972.  
Haurà d'adequar-se, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, al condicionant establit en l'informe del Servici de Gestió Forestal, en què s'exigix que l'àmbit del PAI haurà de respectar i deixar fora 37.61 m de la via pecuària afectada comptats des del seu eix.  
3. Rambles i llits  
Per l'àmbit d'actuació discorren tres barrancs, el barranc de Cameu i altres dos llits sense nom definit que aboquen al barranc de la Figuereta.  
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa l'article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable, l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, i l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic  
4. Patrimoni cultural  
Segons informe favorable del cap del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, no s'han localitzat restes arqueològiques ni jaciments. Sí que s'han de considerar diversos elements existents del patrimoni etnològic i adoptar una sèrie de mesures transcrites en els condicionants de la present declaració.  
S'haurà d'atendre el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
5. Infraestructures de transport.  
La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera CV-100 que limita al nord amb el sector.  
En el document d'homologació s'identifica com element pertanyent a la xarxa estructural la nova autovia CV-10, que segons s'indica està en fase de projecte.  
S'hauran de respectar les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
6. Sòl forestal  
El sector presenta dos clapes de terreny forestal situades en la part sud-est, que segons l'inventari de sòl forestal està classificat com sòl forestal coscollar.  
Els dos nuclis de terreny forestal afectats corresponen a terrenys de cultiu d'oliverar abandonats que es troben actualment invadits per espècies forestals, i presenten l'associació Querco cocciferae - Pistacietum lentisci  
S'haurà d'atendre la normativa sectorial aplicable.  
Consideracions ambientals.  
L'àmbit d'estudi presenta la morfologia típica de la plana de Vinaròs, lloc on s'ubica. Compta amb una fisiografia plana interrompuda per les torrenteres existents produïdes per cursos fluvials i rambles. Els materials que componen la zona són del Quaternari i procedixen de ventalls al·luvials antics.   
La zona presenta un risc d'erosió baix que passa a ser moderat potencialment, no es detecten riscos de lliscament o col·lapse. El grau de sismicitat és molt baix per això no presenta risc sísmic.  
El risc de vulnerabilitat de l'aqüífer a la contaminació és alt a causa de la porositat dels materials. Respecte d'això, es proposa la realització d'anàlisis periòdiques en les aigües excedents de reg i pluja. Estes seran arreplegades pel sistema de drenatge del camp de golf les canonades del qual es connectaran a arquetes que permeten l'arreplega de les dites mostres. Estes mesures seran avaluades en l'avaluació ambiental del projecte del camp de golf.  
La capacitat d'ús del sòl és elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola amb oliverars de secà amb xicotetes clapes de sòl forestal amb coscollar. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats.  
  
La vegetació natural de la zona ha desaparegut pràcticament i ha sigut substituïda per cultius de secà, oliveres i ametlers principalment, i alguns exemplars de garrofera, hi ha dos xicotetes clapes de sòl forestal al sud-est del sector i en la zona dedicada a equipaments al nord de la CV-10.   
Segons s'indica en l'EsIA no s'observen espècies catalogades com protegides en el programa sobre flora amenaçada, ni l'existència de cap lloc d'interés comunitari (LIC) ni cap microreserva de flora. No es troba cap espècie catalogada en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades com en perill d'extinció ni com d'interés especial en l'annex I i II, respectivament.  
Sí que hi ha en la zona hàbitats catalogats, en la zona nord confrontant amb el riu Sénia i en la part sud-est del sector.  
Les àrees forestals que es troben en l'àmbit no han patit incendis.  
  
La fauna de la zona mereix un estudi a part, segons s'indica en l'EsIA, per la importància que se suposa a l'avifauna del lloc. Realitzat el dit estudi es va sol·licitar ampliació a l'informar el Servici de Conservació de Biodiversitat que havia de tindre's en compte l'existència d'arpella cendrosa en les proximitats  
Finalment, el dit servici considera suficients les mesures proposades pel promotor que haurà de realitzar un seguiment de la possible utilització de la zona per la dita espècie.  
En estes condicions es considera suficient la proposta del promotor, establint un seguiment de la possible utilització per part de l'espècie dels terrenys seleccionats per al PAI, de manera que la detecció de noves zones de nidificació en el seu interior condicionarien l'execució de la nova obra.  
Quant a les necessitats hídriques, en l'EsIA s'estima que l'augment de població d'uns 8.100 habitants de caràcter estacional suposarà un consum d'aigua potable de 991.492,74 m³ anuals, que es repartirà entre les zones residencials, el sector terciari i els servicis dotacionals.  
El cabal d'aigua no potable necessari per al reg de zones verdes i jardins s'estima en 388.237,53 m³, segons s'indica este cabal procedirà de l'efluent de la depuradora amb que comptarà el sector.  
Per a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics s'aporta diferent documentació.   
En l'actualitat el municipi de San Rafael s'abastix del brollador de Sant Pere amb una concessió de 2.5 l/seg. que compartix amb els municipis de Rossell i Ulldecona, segons s'indica en el projecte adjunt a la sol·licitud de concessió d'aigües subterrànies per a abastiment presentada el 18 d'abril de 2007.   
Com a justificació de la necessitat de l'actuació sol·licitada s'indica que en l'actualitat el municipi té problemes d'abastiment que podran ser resolts amb la concessió del pou sol·licitat ubicat en la partida d'Hostalets i amb un volum màxim anual sol·licitat de 600.000 m³ i un cabal punta de 28 l/seg. En l'actualitat, segons informe de la secretària de l'ajuntament esta concessió seguix en tràmit.  
  
En una altra aportació de documentació, l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael, entitat que realitza per gestió directa el subministrament d'aigua potable al municipi, informa que l'ajuntament esmentat és titular de la captació d'aigua indicada anteriorment, que el pou esmentat és capaç de subministrar en condicions adequades de qualitat sanitària un cabal de 28 l/seg., que es troba en tramitació la corresponent concessió, que es troben executades obres de sondeig i infraestructura hidràulica i les restants fins a la població sol·licitada (8.000 habitants) es faran a càrrec del sector, per la qual cosa s'estima que no hi ha cap problema per a disposar de subministrament d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a satisfer la demanda d'aigua ocasionada per l'increment poblacional en ús residencial i en ús terciari derivat del PAI denominat San Rafael aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de San Rafael del Río.  
No es presenta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pronunciant-se respecte d'això.  
Atés que tant el reg de les zones enjardinades com del camp de golf s'efectuarà amb aigua reciclada, i no es preveu en cap cas subministrament d'aigua per a reg d'una altra procedència que no siga aigua reutilitzada, no es procedirà al reg de les zones enjardinades i del camp de golf fins que no es consolide la urbanització i es dispose de cabals d'aigua depurada.  
Un dels aspectes ambientals més destacables és l'existència en l'àmbit d'actuació de 3 llits de barrancs que no han sigut tinguts en compte ni en la descripció de la hidrologia superficial en l'estudi d'impacte ambiental ni en les afeccions sectorials.  
No s'aporta l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre afecció al domini públic hidràulic o a les zones d'afecció de servitud i policia dels barrancs existents i que no es troben identificats en l'EsIA.  
Tal com s'establix en els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Estos llits es troben protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia.  
Per això, la mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia queda supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, (RD 849/1986).  
Així mateix, en virtut del que establix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable).  
En la documentació aportada al llarg de la tramitació de l'expedient s'aporta un pla en què s'indica la nova qualificació del sòl i assignació d'usos urbanístics. No es considera adequat el detall proporcionat ni s'aporta autorització de l'organisme de conca corresponent a les actuacions realitzar en la zona de policia, que consistixen en gran part del traçat en edificacions ja siga unifamiliars o plurifamiliars.  
Respecte al sistema d'evacuació d'aigües pluvials que, segons s'indica en l'avantprojecte d'urbanització, abocarà als llits existents, s'haurà d'obtindre autorització per al dit abocament per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic RD849/1986).  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector s'estima un cabal de 2.173,13 m³ diaris per a una població de 8.100 habitants, la qual cosa suposa un cabal de 793.194,19 m³ anuals a tractar per l'estació depuradora prevista. El cabal de projecte d'esta nova EDAR és de 2.585 m³/dia. S'indica en l'EsIA que la xarxa de sanejament serà separativa separant els cabals residuals dels pluvials.  
Respecte d'això, es recorda que l'abocament d'aigües residuals necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües). D'altra banda, per a la reutilització de l'efluent es requerix autorització o concessió atorgada per esta Confederació, com s'ha explicat anteriorment.  
  
Respecte a la producció de residus sòlids urbans s'estima en l'EsIA una producció anual de 1.258,64 Tm que, segons certificat de l'empresa que té contractada l'arreplega i el transport dels RSU, no suposen un problema de gestió.   
L'ordenació proposada afecta la via pecuària denominada Canyada Reial del Gall d'una amplària legal de 75.22 metres, la classificació de la qual dins del terme municipal de Traiguera (València) va ser aprovada per Orde Ministerial de 5 d'octubre de 1972.  
Haurà d'adequar-se, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, i al condicionant establit en l'informe del Servici de Gestió forestal, en què s'exigix que l'àmbit del PAI haurà de respectar i deixar fora 37.61 m de la via pecuària afectada comptats des del seu eix.  
Es presenta un estudi acústic el contingut del qual no és considerat suficient per part del Servici de Protecció Atmosfèrica, segons consta en la transcripció del seu informe. Requerida la seua ampliació no s'ha rebut resposta fins ara.  
L'accés a l'actuació es realitzarà a través de la carretera CV- 100, en el document d'homologació s'identifica com element de la xarxa estructural a més de la nova autovia CV-10 que es troba en projecte segons s'indica. No s'aporta informe respecte d'això. Així mateix es troba afectada per l'existència en el sector d'un gasoducte.  
En la descripció del medi efectuada en l'EsIA no s'indica l'existència de barrancs en la descripció de la hidrologia superficial.   
Les mesures correctores i els controls del programa de vigilància proposats per l'EsIA, suposen moltes vegades mesures dirigides a disminuir l'impacte generat pel funcionament del camp de golf, el projecte dels quals no és objecte de la present declaració.  
Les conclusions de l'EsIA són, entre altres, que caldrà aportar documentació acreditativa de la disponibilitat dels recursos i servicis, la documentació per a assegurar que l'EDAR prevista en el sector assumirà els cabals generats per l'augment de vivendes, i finalment condiciona el desenrotllament del sector als informes favorables sobre subministrament d'aigua potable i arreplega de residus sòlids urbans.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El PAI del Sector San Rafael Golf, en el terme municipal de San Rafael, pretén desenrotllar una zona residencial de nova creació no prevista en el planejament vigent del municipi, adaptant el model edificatori proposat als condicionants urbanístics i reglamentaris que deriven de la LRAU i el RPCV, i, a l'haver acceptat l'autoritat competent substantiva la dita tramitació, és procedent l'aplicació del que disposa la DT 2a de la LOTPP.   
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Programa d'Actuació Integrada del Sector San Rafael en el terme municipal de San Rafael del Río (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, ni de les infraestructures de depuració i potabilització d'aigua, i per a la seua aprovació requerix que s'efectue el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el Reglament que la desplega.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Abans de l'aprovació de l'instrument haurà de presentar-se un refós en què consten totes les variacions experimentades en l'ordenació del sector i la redacció de les quals permeta establir la suficiència del contingut. Haurà d'adequar-se al que establix la la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP), i establir una regulació d'ús i ocupació del sòl i gestió de l'aigua d'acord amb els criteris indicats en el capítol II del títol I, Desenrotllament Sostenible.  
  
2. Abans de l'inici de les obres d'urbanització:  
a) La zona de servitud dels barrancs existents haurà de mantindre's expedita, i l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia quedarà supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, (RD 849/1986).  
  
Així mateix, en virtut del que establix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable).  
b) Haurà d'obtindre's l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals depurades, i adequar-se a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en les característiques dels diferents usos a què seran destinades les aigües.  
  
c) Haurà de tindre resolt l'expedient administratiu corresponent de titularitat del pou existent i de concessió d'aprofitament d'aigües subterrànies per a abastiment a població, abans d'iniciar les obres per a urbanitzar el sector.  
El reg del camp de golf s'efectuarà d'acord amb els criteris establits en l'article 18 de la Llei 9/06, de 5 de desembre, d'acord amb el que disposa la DT 2.2 de la llei esmentada.   
d) Haurà de sol·licitar i tindre resolt l'expedient corresponent d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora a llit públic (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització del dit efluent.  
Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
e) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, que és aplicable al present projecte; i s'haurà de justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada. En el document aportat es realitza una valoració concisa i no adequada ja que, segons s'hi indica, la capacitat agrològica és baixa, hi ha nombrosos camps abandonats, i no hi ha hàbitats catalogats, cap d'estes tres afirmacions són certes.  
  
3. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, i es propicie l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
4. S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, manteniment de la xarxa natural de drenatge, recuperació de sòl fèrtil, protecció contra l'erosió, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
6. L'ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
7. S'hauran de preveure, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
8. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al Programa de Vigilància Ambiental, s'incorporaran al preceptiu Projecte d'Urbanització i al de Construcció del Sector; es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
9. S'haurà de tindre en compte la Llei 4/2006, de 19 de maig, de Patrimoni Arbori Monumental i, en cas de localitzar-se algun exemplar arbori que iguale o supere els paràmetres establits en l'article 4 haurà de comunicar-se la dita situació a l'òrgan competent.  
10. En el cas que les construccions afecten els servicis i les infraestructures de reg, caldrà reposar-los. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
11. S'hauran d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a la carretera autonòmica CV-100, així com la servitud, l'afecció i la línia de limitació a l'edificació, que s'establixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
12. S'hauran d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües al gasoducte existent, així com la servitud, l'afecció i la línia de limitació a l'edificació, que s'establixen en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre del Sector d'Hidrocarbursm i la Llei 12/2007, de 2 de juliol, que la modifica, així com els reglaments que se li apliquen.  
  
13. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per la Direcció General de Gestió del Medi Natural correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, en virtut del que disposa l'article 26 del Decret 162/90.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 161/5053-NYS  
Títol: Despressurització i Recuperació de Material d'Envasos i Recipients.  
Promotor: Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL.  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus.  
Localització: polígon industrial Font del Jarro, carrer Ciutat de Sevilla, número 82, esq., Paterna (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La mercantil Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL, d'ara en avant Inresol, SL, pretén dur a terme l'activitat de despressurització i recuperació de material d'envasos i recipients a projectar en el polígon industrial Font del Jarro en el carrer Ciutat de Sevilla, número 82 esq., en el terme municipal de Paterna (València). L'objecte és la sol·licitud per a l'autorització administrativa com a gestor de residus perillosos autoritzat per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'empresa Inresol, SL, durà a terme l'activitat consistent en l'operació de gestió de residus R4 recuperació de metalls. La nau industrial, ja existent, on es pretén desenrotllar l'activitat és del tipus adossada, amb una superfície útil total de 733,13 m² i una superfície construïda de 761,50 m². La nau industrial confronta a la dreta, esquerra i fons amb altres naus industrials. El polígon en què s'ubica està qualificat com a zona industrial, d'acord amb el PGOU de Paterna.   
L'activitat principal d'Inresol, SL, és la recuperació d'envasos d'aerosol, buits, semibuits i plens de partides defectuoses de fabricació, que s'utilitzen com a matèries primeres del procés productiu i que es reben a través de gestors intermedis o transportistes autoritzats. La distribució de les zones de treball es disposen en: zona de recepció, bàscula, zona d'emmagatzematge i zona de tractament. El tractament consistix en la despressurització dels envasos en una cabina en depressió, on es capten els gasos per un costat i els líquids d'un altre, i l'envàs ix despressuritzat a la línia de classificació. Els gasos són captats i retinguts en una columna d'aspiració dotada de filtre de carbó actiu. Els líquids són extrets per mitjà de bomba a contenidor específic. Es desenrotlla el reciclatge de l'envàs de l'aerosol sobre la base de dos línies de producció depenent de la quantitat de producte interior que contenen els dits envasos.   
  
El polígon industrial compta amb subministrament municipal d'aigua i electricitat. El volum anual d'aigua consumida s'estima en 25 m³. Quant a la potència, es requerix 20,5 CV per a maquinària i 9,3 kW per a elements auxiliars.  
Alternatives  
No es prevuen alternatives tècniques a la implantació d'Inresol, SL, llevat que s'avaluen noves localitzacions, a pesar que la instal·lació de l'empresa dins del polígon industrial Font del Jarro es considera la més precisa a causa de les distàncies prudencials a nuclis urbans i l'antropització de la zona que minimitzen els possibles riscos sobre la salut humana i el medi ambient. Les alternatives tecnològiques tampoc es preveuen a curt termini ja que la maquinària i els processos són de nova implantació i patent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a l'autorització administrativa corresponent per la conselleria competent en medi ambient.  
  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons la CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
L'activitat emet COV, però no està inclosa en el Reial Decret 117 2003/, de 31 de gener. No obstant això, la dita emissió s'ajusta al que establix la disposició addicional primera, epígraf 2, del Decret 127/2006, de 15 de setembre.   
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la on s'ubica l'actuació no està sotmesa a cap figura de protecció. La zona està catalogada de vulnerabilitat mitjana d'aqüífers (cartografia de la Generalitat Valenciana) i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA).  
En la zona industrial de Font del Jarro no es troben jaciments segons consulta en l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, facilitat per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
La repercussió que pot originar el funcionament de l'activitat sobre el medi ambient es deu, principalment, a la generació de gasos, fums i/o emanacions contaminants per COV que derivarien a l'atmosfera a través de la columna d'aspiració-extracció per ventilació forçada de la cabina de despressurització en cas de no implantar mesures per a la minimització o eliminació de l'impacte. És per això que s'han instal·lat en la columna esmentada uns filtres de carbó activat granulat construïts en un suport de fer galvanitzat segons norma UNE 36578, per a eliminar la possibilitat d'emetre els dits contaminants atmosfèrics a concentracions superiors als nivells límit d'emissió atmosfèrica establits en el Decret 127/2006, disposició addicional primera.  
Respecte als residus perillosos Inresol, SL, té l'obligació de segregar-los, emmagatzemar-los i gestionar-los adequadament, tant si es tracta d'aerosols i envasos metàl·lics inclosos els recipients a pressió buits que s'utilitzen com a matèries primeres en el procés industrial, com el dissolvent no halogenat, la ferralla contaminada i el plàstic contaminat generat arran de l'activitat. Unes altres de les obligacions són exigir i tramitar tota aquella documentació relativa a la gestió de residus, des de documents d'admissió i acceptació, notificacions de trasllat, documents de control i seguiment, memòries anuals, etc.   
L'activitat ha adoptat un pla d'emergència interior la finalitat del qual és utilitzar de la manera més eficaç els recursos humans i materials disponibles, per a reduir al mínim les conseqüències d'una eventual emergència sobre les persones i el medi ambient.  
Quant a la producció de sorolls, s'estima que l'activitat no pot originar molèsties a tercers, ja que no es generaran sorolls que puguen pertorbar la normal convivència d'usuaris o veïns de locals o vivendes limítrofs. El projecte d'explotació inclou llicència municipal de l'activitat, un estudi acústic que conclou que atés que els elements delimitadors de l'activitat oferixen un aïllament acústic suficient per al compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica i de l'Ordenança Municipal de Sorolls i Vibracions, no fan falta mesures addicionals de condicionament acústic del local.  
  
Respecte a les aigües residuals, estes són generades de forma exclusiva en els lavabos i són abocades a clavegueram municipal. Pel tipus d'aigua abocada, i la classificació establida, es deduïx que no posseïx cap característica contaminant de les establides en l'Ordenança Municipal d'Abocaments.  
Per al programa de vigilància ambiental, es trien els següents indicadors ambientals:  
- Establiment de les característiques específiques dels residus a valorar limitant-hi el contingut de substàncies potencialment contaminants.  
- Control rigorós dels residus previ a la seua acceptació en les instal·lacions autoritzades.  
- Ompliment adequat i complet de tota la documentació relacionada amb l'acceptació i cessió de residus perillosos. Tramitació ràpida i correcta de les còpies corresponents als organismes administratius.  
  
- Control dels residus perillosos durant les fases d'emmagatzematge i processat.  
- Control d'emissions i immissions.  
- Control de les condicions operatives de la instal·lació.  
- Manteniment adequat dels sistemes de depuració de gasos (filtre de carboni activat) i els sistemes de control.  
- A llarg termini, implantació d'un Sistema de Gestió Mediambiental basat en la normativa ISO.  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de maig de 2008, va tindre entrada en la Direcció General de Gestió de Medi Natural escrit de l'Àrea de Residus pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte d'explotació  
- Projecte de llicència municipal  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la seua publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOP) núm. 57, de data 7 de març de 2008, i per mitjà d'inserció en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Paterna, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això.  
Amb data 7 de juliol de 2008, es rep com a continuació de l'escrit anterior, còpia de l'informe «Memòria tècnica de final de la prova industrial 2a etapa» presentat pel promotor el 30 d'abril de 2008.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte despressurització i recuperació de material d'envasos i recipients promogut per Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL, a ubicar en el polígon industrial Font del Jarro, carrer Ciutat de Sevilla, número 82-esq., del terme municipal de Paterna, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
Els bidons que contenen els residus líquids perillosos hauran de disposar de cubetes de seguretat a fi d'evitar possibles vessaments accidentals.   
A la posada en funcionament de l'activitat es realitzarà una auditoria acústica i posteriorment les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Haurà de dur-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
D'acord amb l'article 4 del MTL 1817 1986/, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit) amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 11 de juliol de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 4/2008 - AIA.  
Títol: Pla Especial per a la Creació de Xarxa Primària Dotacional per a Col·legi.  
Promotor: Ajuntament d'Almoradí.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí i CTU.  
Localització: Almoradí (Alacant).  
Descripció del projecte.  
1. Objecte de projecte.   
L'objecte del pla especial és la creació, en sòl no urbanitzable comú, de xarxa primària dotacional per a la implantació d'un centre escolar de perfil 9I+18P i altres dotacions públiques als voltants de l'avinguda d'Algorfa, en el terme municipal d'Almoradí (Alacant).  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
L'instrument de planejament vigent en el municipi és l'homologació modificativa i global de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí, que compta amb aprovació definitiva de data 14 d'abril de 2003.  
Segons el pla especial, en l'actualitat s'ha iniciat la redacció del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana, i s'ha sotmés al tràmit de concert previ, sobre el qual està pendent l'evacuació de l'informe corresponent per part de la Conselleria de Territori i Habitatge. El document de concert previ del PGMOU qualifica globalment estos terrenys com a sòl urbà residencial sobre l'ordenació detallada del qual es desenrotllarà una parcel·la d'equipament públic escolar.   
  
L'àmbit de l'actuació es troba situat en la zona sud del nucli urbà d'Almoradí. El pla especial manté la classificació dels terrenys com a sòl no urbanitzable, i establix una nova qualificació urbanística, respecte a la qual es determina l'ordenació detallada dels sòls i de l'edificació, que comprén la parcel·la d'equipament educatiu junt amb el viari necessari per al seu accés des de la carretera CV-935, actual avinguda d'Algorfa en el seu tram urbà. Per tant, la superfície total de l'àmbit és de 19.456 m², desglossats en:  
PED dotacional educatiu-cultural: 17.288 m².  
PRV-AV viari i accessos: 2.168 m². L'obtenció del sòl es gestionarà a través de convenis urbanístics subscrits amb cada un dels propietaris, la qual cosa permetrà una més ràpida disposició dels terrenys afectats.  
  
Els seus límits vénen definits, al nord, pel viari d'accés i l'avinguda d'Algorfa, al sud i l'est, per sòl no urbanitzable comú d'horta (futurs vials d'avanç del PGMOU), i a l'oest, per l'avinguda d'Algorfa.  
  
3. Alternatives.  
Les possibles alternatives enfront de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de requalificar sòl es justifica en la necessitat de crear un nou equipament escolar per al que no disposa de terrenys amb la qualificació necessària. La seua ubicació respon a la correcta distribució espacial dels centres escolars en el municipi.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que entre les possibilitats d'ubicació, s'ha triat aquella pròxima al nucli urbà consolidat i que, sent l'extensió natural d'este, afecte en la menor manera possible els cultius circumdants.  
La seua configuració geomètrica s'adequa a l'ordenació detallada realitzada des de l'avanç del pla general, en redacció, que ha sigut sotmés al tràmit de concert previ.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 15 de gener de 2008, l'Ajuntament d'Almoradí va remetre una còpia del pla especial, junt amb l'estudi d'impacte ambiental corresponent, certificació de l'aprovació provisional, resultat del tràmit d'informació pública i expedient administratiu, relatius al Projecte de pla especial per a la construcció d'un col·legi en l'avinguda l'Algorfa, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
En data 18 de febrer de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient va remetre dos còpies del pla especial, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, així com certificació de l'aprovació provisional, resultat del tràmit d'informació pública i expedient administratiu, relatius al Projecte.  
2. Informació pública. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5392, de 21 de novembre de 2006. Igualment va ser publicat anunci en el diari La Verdad, en data 2 de novembre del mateix any.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions ni reclamacions, segons consta en el certificat emés per l'alcalde de l'Ajuntament d'Almoradí en data 14 de gener de 2008.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 15 d'abril de 2008 es realitza consulta al Servici d'Ordenació Territorial i sol·licita que emeta un informe sobre si l'ús previst en el pla especial estaria permés i si, per a això, ha de presentar-se prèviament un estudi d'inundabilitat, per aplicació analògica de la Normativa Urbanística del PATRICOVA.  
En dates 12 de maig i 11 de juny de 2008 es realitzen consultes sobre este expedient a la Conselleria de Sanitat i al Servici de Projectes i Construccions Educatives respectivament, als efectes de determinar l'existència d'efectes significatius en el medi ambient.  
En data 3 de juliol de 2008 la Direcció Territorial d'Alacant remet la documentació següent:  
Informe, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura en data 11 d'abril de 2008, en relació amb l'afecció a llits, la inundabilitat, l'abastiment d'aigua i les aigües residuals.  
  
Informe, emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 21 de febrer de 2008, de disponibilitat de cabals d'aigua potable per al Pla especial avinguda d'Algorfa i col·legi.  
Informe, emés per l'EPSAR en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí generada per la creació de xarxa primària dotacional en avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant).  
Sol·licitud d'informe sobre pla especial per a la construcció d'un col·legi, d'acord amb l'article 84.1 en relació amb l'article 83.2 d) de la LUV i en relació amb l'Orde de 17 d'octubre de 2005, a la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 19 de febrer de 2008.  
Certificat de disponibilitat dels terrenys per part de l'Ajuntament d'Almoradí, on s'acredita que els terrenys sobre els quals es projecta l'actuació urbanística han sigut adquirits per este ajuntament a través de sengles convenis urbanístics.  
En data 4 de juliol de 2008 es rep informe de risc d'inundació favorable en relació amb el Pla Especial, elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
En data 9 de juliol de 2008, la Direcció Territorial d'Educació va remetre informe favorable condicionat, evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 3 de juliol de 2007.  
En data 14 de juliol de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va comunicar via correu electrònic el trasllat a la Confederació Hidrogràfica del Segura de la sol·licitud d'informe acreditatiu que la proposta no suposa un increment de consum de recursos hídrics.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe de risc d'inundació, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 11 de juny de 2007, de caràcter favorable, i, perquè puguen ser autoritzats els usos descrits, s'han de complir les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 25, 26, 27 i 28 de la normativa.  
- Informe evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 3 de juliol de 2007, de caràcter favorable condicionat. L'informe esmentat conclou:  
Esta conselleria emet un informe favorable, quant a les seues competències en matèria educativa, al pla especial i estudi d'impacte ambiental per a la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa d'Almoradí (Alacant), condicionat a la presentació de l'acord municipal pel qual l'Ajuntament es compromet a realitzar les obres de prolongació i ampliació del vial de servici, paral·lel a la CV-935, fins a la seua trobada amb el nucli urbà.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, en data 5 de desembre de 2007, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de 12 de desembre de 2007, en què se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació remesa consta de:  
- Memòria de la documentació ambiental.  
- Plans.  
- Informe de l'arquitecte municipal.  
Després de l'oportú examen es comprova que es fa expressa referència a la legislació patrimonial establint les mesures correctores adequades.   
Des de la consideració del patrimoni etnològic, en l'informe precedent sobre la prospecció s'indicava que els terrenys afectats són encara parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cereal, carxofa i altres, i es troba a faltar la documentació sobre el sistema de reg de les dites parcel·les, a més de ressenyar mesures correctores sobre el manteniment del dit reg en les parcel·les limítrofs, i en l'estudi d'impacte ara aportat s'expressa que es restituiran els llits de reg per a les parcel·les limítrofes que es mantinguen en ús agrícola.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial per a la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, document de refosa de data setembre de 2006 d'octubre de 2007.  
  
El present informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'advertiment exprés que, si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha informat ara, s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe, emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 21 de febrer de 2008, sobre la disponibilitat de cabals d'aigua potable per al Pla especial avinguda d'Algorfa i col·legi, amb el contingut següent:  
  
Hi ha disponibilitat del servici d'aigua potable i sanejament en el punt triat per a l'objecte del projecte, en les condicions que detalle:  
  
Titularitat del subministrament: el subministrament d'aigua procedix íntegrament de la Mancomunitat de Canales del Taibilla, i el projecte objecte d'este informe no suposa un menyscabament de la qualitat o la quantitat d'aigua disponible per al municipi.  
Disponibilitat present i futura de l'aigua: al ser la Mancomunitat una entitat dependent de l'administració es preveu el subministrament d'aigua al projecte en igualtat de condicions per a tot el municipi i municipis adscrits a este ens.  
Aforament: no és procedent.  
Qualitat de les aigües: garantida per la Mancomunitat, i controlada segons el Real Decreto 140/2003 per este Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament.  
Necessitat de tractament: no és procedent.  
Necessitat d'obres d'infraestructura: al trobar-se les xarxes municipals d'aigua i sanejament a menys de 50 metres de les instal·lacions objecte del present projecte, este preveurà les connexions a les xarxes i no seran necessàries més obres d'infraestructura.  
Amb el que s'ha expressat abans, el tècnic que subscriu certifica que hi ha les dotacions necessàries per a la viabilitat del projecte en allò relacionat amb els servicis d'aigua i sanejament.  
- Un informe condicionat, emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant). L'informe esmentat conclou:  
  
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'un sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Almoradí de les aigües residuals generades per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa en el municipi d'Almoradí, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà del corresponent instrument d'ordenació, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
3. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Abans d'executar la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 14.442 €. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això en l'expedient que, si és el cas, es tramite per a l'autorització de connexió.  
- Informe emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura en data 11 d'abril de 2008, sobre el Pla especial per a la construcció d'un col·legi en el TM d'Almoradí, amb el contingut següent:  
a) L'actuació prevista no afecta cap llit.  
b) D'altra banda, el sector se situa a més de 800 metres del riu Segura. Segons el pla POE-2, Full œ, d'Usos del Sòl de l'Homologació de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal, es troba dins de la zona inundable definida pel PATRICOVA per al dit llit. En tot cas, s'estimen adequades les condicions per a autorització descrites en els articles 26, 27 i 28 del document mencionat.   
  
c) Quant a les demandes generades per l'ampliació o nova creació d'activitats derivades del desenrotllament previst es fa constar que ni s'han quantificat ni s'arreplega com es preveu atendre-les.  
Quan es tracte d'abastiment independent, es recorda que segons l'article 93 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril), tot ús privatiu de les aigües no inclòs en l'article 52 del text refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol) requerix concessió administrativa.  
  
En el cas de posseir drets vigents adscrits a altres usos, per a obtindre l'informe favorable serà necessari que s'haja atorgat l'autorització corresponent de canvi d'ús.  
La reutilització d'aigües residuals requerirà, així mateix, que s'haja atorgat la concessió corresponent per al seu aprofitament.  
d) Quant a les aigües residuals, no s'indica el seu destí, per la qual cosa no pot informar-se respecte d'això. Cal indicar que segons l'article 245 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, queda prohibit amb caràcter general l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia. La dita autorització correspon a l'organisme de conca tant en el cas d'abocaments directes a aigües superficials o subterrànies com en el d'abocaments indirectes a aigües subterrànies. Quan es tracte d'abocaments indirectes a aigües superficials, l'autorització correspondrà a l'òrgan autonòmic o local competent.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afeccions següents:  
Almoradí s'inclou en la relació de municipis amb elevat risc d'inundació a la Comunitat Valenciana confeccionat pel Pla d'Acció Territorial per a la Prevenció del Risc d'Inundació (PATRICOVA), aprovat definitivament per Acord del Consell de la Generalitat el 28 de gener de 2003.  
L'àmbit de l'actuació, igual que la totalitat del nucli urbà, està inclòs en zona de risc d'inundació.  
La zona està afectada per un risc d'inundació de grau 2 (freqüència mitjana de 100 anys i calat alt > 80 cm).  
Segons el punt XZ.7.3.N de l'Homologació Modificativa i Global de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí, en relació amb la zona afectada per risc d'inundació, en tots els casos, haurà de prestar-se especial atenció a la incidència dels riscos expressats pel Pla d'Acció Territorial (PATRICOVA), realitzant els estudis d'inundabilitat i seguint el seu resultat, de manera que els efectes d'una possible inundació global de la plana puguen ser raonablement minimitzats.  
  
L'article 22.2 del PATRICOVA prohibix l'ús escolar en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació. En el punt 5 indica que esta limitació podrà ser exceptuada, justificadament, en els municipis amb elevat risc d'inundació, com és el cas. El planejament municipal es limita a arreplegar les condicions generals establides en els articles 26 i 27 del PATRICOVA, i les mesures addicionals indicades en l'article 28, perquè puga ser autoritzat este ús.   
S'ha realitzat consulta al Servici d'Ordenació Territorial, el qual va emetre un informe de risc d'inundació en data 11 de juny de 2007, de caràcter favorable, i perquè puguen ser autoritzats els usos descrits s'han de complir les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 25, 26, 27 i 28 de la normativa.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha planejament especial o directrius que imposen limitacions a la reclassificació de l'àmbit d'actuació basant-se en raons de protecció de valors naturals, de patrimoni històric o productiu, ni tampoc hi ha cap afecció generada per elements naturals.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que, per trobar-se junt amb la carretera CV 935-, ha de tindre's en compte l'afecció d'esta, regulada per la Llei 6 1991/, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, hi ha un projecte de construcció de condicionament i millora de la carretera CV-935, tram: casc urbà - polígon industrial Les Maromes, redactat per l'ajuntament i inclòs en les previsions d'obres a licitar de la Conselleria d'Infraestructures. Este projecte s'ha tingut en compte en relació a la ubicació i implantació de la parcel·la dotacional.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat aporta un annex de prospecció arqueològica, realitzat per les arqueòlogues M. J. Sánchez i Silvia Yus, en el qual no ha sigut documentada l'existència de jaciments arqueològics ni paleontològics. Tampoc s'ha constatat l'existència d'elements de naturalesa etnològica, a excepció de la consideració com a tals dels llits de reg de les parcel·les afectades.  
El projecte disposa d'informe favorable, de data 12 de desembre de 2007, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Per tant, este aspecte es contrau a l'informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus relatiu a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
En l'informe de prospecció arqueològica es proposen una sèrie de mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades.  
Consideracions ambientals  
1. La zona dotacional que es proposa delimitar en sòl no urbanitzable comprén una parcel·la de vora urbana, que confronta amb la carretera CV-935 i amb camps de cultiu de cítrics, hortalisses i herbàcies.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx la més alta capacitat agrària, al correspondre's amb terrenys d'al·luvió pertanyents a la depressió del riu Segura. La seua capacitat portant és baixa (0,5-1 kg/cm²) i genera assentaments de magnitud mitjana per a càrregues mitjanes.  
No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc d'inundabilitat, ja comentat, i el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.  
3. L'acció antròpica i la transformació històrica dels terrenys en regadiu són la causa que la vegetació actual de la zona estiga constituïda per cultius estacionals d'hortalisses i la vegetació natural associada a estos, present en vores de camí, séquies, límits de parcel·la, etc.  
  
Entre els cultius hi ha alguns exemplars jóvens d'olivera i fruiters aïllats (albercoquers, figueres i moreres).  
4. La proximitat del nucli urbà d'Almoradí i els cultius existents ocasionen que la fauna present en la zona siga l'associada als cultius agrícoles i amb una marcada tendència antròpica.  
5. Els terrenys objecte de requalificació es troben situats junt a àrees ja consolidades per l'edificació, integrades en el paisatge de vora urbana, del municipi d'Almoradí. Actualment estan destinats a l'ús agrícola d'horta. L'àmbit d'actuació posseïx una fàcil connexió als distints servicis urbans i accés des de la carretera CV-935.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, s'ha redactat un projecte de millora de l'avinguda d'Algorfa, que està a l'espera de ser licitat per la Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
El pla especial inclou en la seua delimitació la part del viari que connectarà amb la rotonda a executar dins de les obres de millora viària, la qual cosa permetrà l'accés rodat al centre d'ensenyança per dos dels seus quatre costats. La realització de la resta del viari perimetral s'inclou en la proposta del PGOU, actualment en tràmit de concert previ. L'accés de vianants es realitzarà des de les voreres i el carril bici que discorrerà paral·lel a la CV-935, inclosos ambdós en les obres de millora mencionades.  
El sector és sensiblement pla, encara que presenta un suau pendent en direcció est-oest, en el sentit d'evacuació de les aigües sobrants de reg. El sòl presenta un drenatge acceptable i un nivell freàtic succint.  
  
En la parcel·la hi ha actualment xarxes de telefonia i reg i drenatge, infraestructures que hauran de ser desmuntades i/o reposades, si és el cas, o deixades fora de servici per no tindre comesa.  
El programa de vigilància ambiental indica que s'hauran de realitzar les obres necessàries per a mantindre el reg de les parcel·les limítrofes a l'actuació l'ús de les quals es mantinga.  
Respecte a la demanda d'aigua potable i la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental no aporta cap informació respecte d'això.   
La Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura va emetre informe, en data 11 d'abril de 2008, en relació amb l'afecció a llits, la inundabilitat, l'abastiment d'aigua i les aigües residuals.  
  
L'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües va emetre un informe condicionat en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí generada per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant).  
L'empresa Aquagest Levante, SA, va emetre un informe, en data 21 de febrer de 2008, de disponibilitat de cabals d'aigua potable per al Pla especial avinguda d'Algorfa i col·legi.  
No consta en l'expedient informe, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca competent, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
Respecte als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, el programa de vigilància ambiental planteja algunes mesures de control. Respecte als residus sòlids urbans, es menciona el seu depòsit en abocadors autoritzats d'acord amb la normativa ambiental en matèria de residus.  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani en transició al clima desèrtic, càlid i sec, d'escasses precipitacions, concentrades en la primavera i la tardor. La temperatura mitjana anual supera els 17º C, amb hiverns suaus i estius calorosos. Les precipitacions sobrepassen escassament els 300 mm anuals, amb el mínim al juliol, sovint de forma torrencial.  
7. Un dels factors claus a estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació vigent. No obstant això, este és un aspecte que l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat.  
L'àrea d'estudi es troba en una zona periurbana, limítrofe amb el nucli urbà d'Almoradí. Per això, compartix amb este les principals característiques ambientals, com un nivell elevat de sorolls procedent del nord a causa del trànsit rodat que travessa el sector pels seus vials. Les obres de millora de la carretera CV-935 intensificaran el trànsit de vehicles i elevarà els nivells acústics respecte als actuals. Per tant, caldrà garantir el compliment dels nivells de 45 i 35 dB (A) establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB (A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
8. L'estudi d'impacte ambiental no presenta cap annex que faça referència específica a l'afecció del paisatge. No obstant això, els redactors de l'estudi d'impacte ambiental situen el projecte en una unitat paisatgística dominada per un entorn agrícola i realitzen una valoració de l'impacte visual del projecte, qualificat com moderat.  
A pesar que la zona es troba en un entorn altament antropitzat, caracteritzat per la presència actual o futura de nuclis urbans, tant pel nord com per l'oest, encara manté un paisatge agrícola en la resta d'orientacions, situació que hauria d'implicar la definició de mesures protectores amb l'objecte d'aconseguir una adequada integració del paisatge perifèric amb les noves construccions, articulant la transició entre esta i l'entorn rural, d'acord amb els criteris establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
  
9. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, que són considerats globalment com un impacte sobre l'entorn de tipus mitjà-baix.  
Les principals mesures correctores es basen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, l'adequació a les condicions establides pel PATRICOVA i la minimització de l'impacte visual detectat, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
S'observa la carència d'alguna mesura relativa a nivells acústics adequats a ús docent, així com destinades a garantir la compatibilitat d'usos o una adequada integració paisatgística.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot aixo, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre el Pla especial per a la creació de xarxa primària dotacional per a col·legi a Almoradí, promogut pel mateix Ajuntament d'Almoradí, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- Es presentarà l'Acord municipal pel qual l'Ajuntament es compromet a realitzar les obres de prolongació i ampliació del vial de servici, paral·lel a la CV-935, fins que es trobe amb el nucli urbà, inclús a l'altre costat de l'avinguda d'Algorfa al de la ubicació del centre docent, tal com es desprén de l'informe favorable condicionat evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 3 de juliol de 2007.  
  
Estes obres hauran de garantir l'accés segur de vianants al centre educatiu des del nucli urbà.  
- Haurà de justificar-se el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en «la interlocutòria d'Ador» respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
Tercer  
Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
- Perquè puguen ser autoritzats els usos descrits hauran de complir-se les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 25, 26, 27 i 28 de la Normativa del PATRICOVA, tal com es desprén de l'informe de risc d'inundació, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 11 de juny de 2007.  
- Es compliran els condicionants següents, imposats segons informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant).  
«1. Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà de l'instrument d'ordenació corresponent, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
3. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Abans de l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 14.442 €. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això en l'expedient que, si és el cas, es tramite per a l'autorització de connexió.»  
- S'adoptaran les mesures preventives següents per a descartar la probabilitat d'existència de restes arqueològiques sepultades davall els nivells de l'al·luvió fluvial, extretes de l'informe de prospecció arqueològica redactat en data 3 de maig de 2007:  
Es realitzarà una supervisió arqueològica dels moviments de terres fins a la quota d'excavació màxima de l'àrea assenyalada entorn del punt d'interés arqueològic indicat en el pla núm. 3 de Protecció arqueològica, les coordenades UTM del qual són 30S 0693489E - 4219617N, a 10 m. sobre el nivell del mar, atés que correspon al sector de major percentatge de fragments ceràmics sobre la superfície de treball.   
Segons els resultats obtinguts durant esta intervenció arqueològica, es conclourà la necessitat d'ampliar l'àrea de supervisió.  
Els resultats d'esta supervisió de moviments condicionaran l'adopció d'un altre tipus de mesures arqueològiques. Davant de qualsevol evidència material de civilitzacions passades es paralitzaran els moviments de terres i es replantejarà la realització de sondejos arqueològics. L'objectiu serà delimitar la zona d'intervenció i constatar el tipus de jaciment que s'ha localitzat i la seua seqüència estratigràfica.  
Conclosos els sondejos s'adoptaran les mesures necessàries, que es plantejaran basant-se en la memòria realitzada sobre les troballes. Si hi ha jaciment i el nivell freàtic ho permet, s'excavarà en extensió tota la superfície afectada pels moviments de terres per a l'execució del Pla especial. Estos treballs estaran afavorits pels resultats dels sondejos arqueològics, basant-se en els quals es podrà rebaixar mecànicament tots els farciments sense restes i cenyir els treballs de camp a la quota d'aparició de les troballes materials.  
Respecte a la zona d'ombra delimitada en el pla de transsectes arqueològics, fins que no es realitze el desbrossament de la superfície és impossible practicar cap transsecte profitós, i esta actuació hauria d'estar supeditada als resultats de la supervisió dels moviments de terres entorn del punt d'interés arqueològic.  
- Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, i s'exigiran els certificats corresponents d'aïllament acústic, prèviament a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
Es limitaran els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
El projecte d'execució del col·legi haurà d'adoptar les mesures correctores i/o protectores adequades, destinades a assegurar un nivell exterior de soroll per baix del valor límit establit.  
- Hauran de realitzar-se les obres necessàries per a mantindre el reg de les parcel·les limítrofs a l'actuació l'ús de les quals es mantinga.  
- Les aportacions de terra i runes existents en la parcel·la hauran de ser retirades i gestionades d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
- Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl d'escassa superfície i que el seu procés d'urbanització no serà avaluat ambientalment per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'apunten diverses consideracions que hauria d'arreplegar el dit document per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a este efecte, i indicar les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc., que pogueren produir-se durant el seu emmagatzematge temporal.  
L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades d'entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les faenes de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hauran de realitzar els treballs de restitució a la seua situació original.  
S'optarà per la restitució de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional, bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
  
Els residus originats amb la tala de l'arbratge o el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol tipus de residu. Hauran de ser entregats a empreses autoritzades per a la seua correcta gestió, com pot ser el seu compostatge.  
Els residus que es generen en fase de funcionament, tant perillós com no perillós, hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- S'hauria de completar el programa de vigilància ambiental preveient, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i indicant, així mateix, els indicadors d'impacte, el tipus de control a realitzar, la seua periodicitat i les mesures a adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
Control de l'ocupació dels terrenys limítrofs al sòl proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.  
Control sobre la ubicació de la maquinària i els treballs de manteniment d'esta.  
Control sobre el soroll generat durant les fases d'execució i funcionament.  
Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.  
  
Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del seu creixement.  
Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
  
València, 14 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.