Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9095, del 28-05-2021 (2021/5239)

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 38/20-AIA Pilar de la Horadada.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9095

Data del DOGV
:   28-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5239


Data del document
:   11-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Pilar de la Horadada
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 38/20-AIA Pilar de la Horadada. [2021/5239]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 38/20-AIA Pilar de la Horadada.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 38-2020-AIA.  
Títol: Projecte d'instal·lació de cultiu d'orada i llobarro en el sector sud del litoral d'Alacant.  
Promotor: Atuneros del Mediterráneo, SL.  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant (exp. ANIA/03.004).  
Localització: sud de la província d'Alacant (enfront de les costes de Pilar de la Horadada).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una piscifactoria per al cultiu d'orada i llobarro. La producció esperada serà de 3.000 tones anuals. Les gàbies per al cultiu se situaran en un tram de costa totalment oberta, enfront del litoral costaner del terme municipal de Pilar de la Horadada. La superfície d'ocupació queda situada a 1,9 NM (3,5 km) de cap Roig en direcció NW, a unes 2,8 NM (5,2 km) del Pt. de La Torre de la Horadada i a 4,1 NM (7,6 km) del Pt. de Sant Pere del Pinatar (Múrcia) en direcció SW, i a una distància aproximada del límit inferior de prada de Posidonia oceanica d'1,7 NM (3,2 km). El perímetre de la concessió on es pretén desenvolupar el projecte abasta una superfície de 450.000 m².  
Les instal·lacions es compondran de 25 gàbies per al cultiu de peixos, de 30 metres de diàmetre cadascuna. Les vint-i-cinc gàbies es distribueixen en una flotilla de cinc files de gàbies per cinc columnes, fondejades de manera independent unes de les altres, i contingudes en una superfície rectangular de 900 metres de longitud per 500 metres d'amplària. Les instal·lacions comptaran amb les seues corresponents estructures de fondeig.  
Les coordenades dels límits de la concessió són les següents (ETRS89-30N):  
A:702586,628/4195490,681.  
B:703069,591/4195361,272.  
C:702836,654/4194491,939.  
D:702353,691/4194621,348.  
  
L'activitat proposada realitzarà un cultiu intensiu en gàbies flotants en mar oberta, partint d'alevins proveïts per empreses dedicades a la producció d'individus. Després de les etapes de sembra d'alevins i engreixament d'aquests, cicle que, depenent de nombrosos factors, té una duració aproximada de 19 mesos, es duu a terme el desempescament dels peixos i el seu transport a port, on seran transportats a la planta d'envasament per a la seua posterior distribució. Per a l'obtenció dels rendiments esperats es consumiran unes 7.000 tones de pinso i 100.000 litres de gasoil (consum de les embarcacions que intervenen en la vigilància i control de les instal·lacions).  
El port base per a la realització de totes les operacions d'explotació de la planta serà el port de Sant Pere del Pinatar.  
Tramitació administrativa  
 L'expedient va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el 16 de juny de 2020 procedent de la Secció de Pesca de la Direcció Territorial d'Alacant.  
 Mitjançant remissions que van tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el 21 i 23 de juliol de 2020, l'òrgan substantiu remet documentació complementària, en la qual fa constar que falten per remetre els informes en matèria d'estratègies marines i l'informe en matèria de paisatge.  
 La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 30 d'octubre de 2019, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada i en la web de l'òrgan substantiu.  
Segons certificats emesos per l'Ajuntament de Pilar de la Horadada i l'òrgan substantiu, durant el període d'informació pública no es van rebre al·legacions.  
Les persones i organismes afectats per la realització del projecte van emetre diferents informes. Els informes amb contingut ambiental s'exposen a continuació:  
 Informe del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, de data 15 de juliol de 2020, del qual s'extrau el següent:  
El projecte està situat dins dels límits de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) ES0000508 «espai marí de Tabarca-cap de Palos» de competència estatal, en concret l'òrgan gestor és la Direcció General de la Biodiversitat, Boscos i Desertificació d'aquest ministeri.  
  
La ZEPA ha sigut declarada per l'Ordre AAA/1260/2014, de 9 de juliol, per la qual es declaren zones d'especial protecció per a les aus en aigües marines espanyoles.  
Aquest espai marí que comprén les aigües de la plataforma continental, entre el cap de Palos i la badia d'Alacant, fins a poc més enllà de la isòbata de 50 m; inclou les aigües circumdants a diverses illes de xicoteta grandària, entre les quals destaquen l'Illa Grossa (Múrcia), Illes Formigues (Múrcia) i l'illa de Tabarca (Alacant).  
Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'ocells marins, cinc d'elles amb poblacions nidificants en diverses ZEPA del litoral i illots de Múrcia i Alacant.  
  
És un espai marí d'especial importància per a la gavina corsa (Larus audouinii), que concentra en l'entorn la tercera població reproductora en l'àmbit mundial. Així mateix, els illots acullen una important població d'ocell de tempesta europeu (Hydrobates pelagicus) en el context ibericomediterrani, i els aiguamolls costaners posseeixen destacades colònies de gavina capblanca (Larus genei), xatrac comú (Sterna hirundo) i xatrac menut comú (Sterna albifrons). La zona és també important per a la baldriga balear (Puffinus mauretanicus), en època reproductora i fonamentalment a l'hivern, i també per a la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), durant l'estiu.  
L'alternativa seleccionada per a la concessió (I-B) se situa a 3,2 km de distància del límit inferior de prada de Posidonia oceanica, la qual constitueix un hàbitat de protecció prioritari tal com es preveu en la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i tenint en compte el model de dispersió d'abocaments analitzat en l'informe, no es preveuen impactes sobre aquesta comunitat protegida.  
Així mateix, la localització de les instal·lacions es troba a una distància de 8 km del parc regional «Salines i arenals de Sant Pere del Pinatar», l'àrea del qual és també ZEPA, i a més de 7 km de l'espai marí protegit de LIC/ZEPA Cap Roig. Ambdós espais són utilitzats per les diferents espècies d'ocells marins com a zona d'alimentació.  
  
Finalment, respecte a la presència de cetacis i rèptils, la zona podria ser de pas per a ambdós grups d'espècies. La interacció amb gàbies d'aqüicultura és un impacte que ha sigut identificat fins ara només en poblacions de dofí mular. Els estudis realitzats sobre l'ús de les instal·lacions d'aqüicultura per aquesta espècie apunten a un clar aprofitament de manera permanent i/o ocasional d'aquest mitjà per a obtindre aliment, la qual cosa genera canvis en les pautes de comportament dels individus estudiats.  
La instal·lació no constitueix una alteració física permanent, ja que és retirada al final de la seua explotació. El pla de vigilància ambiental estudiarà l'evolució dels hàbitats protegits que pogueren ser afectats, especialment les praderies de posidònia més pròximes a la instal·lació i situades a l'oest de la mateixa mitjançant el punt de mostreig LTP1.  
La selecció de la millor alternativa d'ubicació de la concessió s'ha realitzat sumant la valoració d'impactes en els fons i la valoració de la potencial presencia/absència (1/0) d'efectes sinèrgics amb altres instal·lacions existents, i restant la influència socioeconòmica del desenvolupament del projecte (1/0). L'alternativa seleccionada suposa col·locar les gàbies paral·lelament a la direcció dels corrents dominants (nord-nord-oest) per a minimitzar l'impacte.  
Dins de les mesures correctores i compensatòries s'inclou el seguiment de la «guia de bones pràctiques per a reduir l'impacte de les activitats aqüícoles sobre el medi ambient i dur a terme una gestió sostenible de les espècies cultivades», promogut per l'associació APROMAR.  
  
Així mateix, l'empresa inclourà dins de les tasques de supervisió i manteniment de les instal·lacions una inspecció del fons i retirada dels possibles materials que s'hi dipositen i es realitzarà la neteja periòdica i manual del fouling de les estructures submergides, evitant el seu dipòsit en el fons.  
L'informe finalitza indicant que amb el compliment de les mesures correctores incloses en l'informe no són esperables repercussions significatives sobre espais de la Xarxa Natura 2000 marina. Aquests condicionants s'incorporaran en la part resolutiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
 Informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de l'Aigua, de 12 de març de 2020, en el qual s'analitza la qualitat de les aigües de la zona i s'especifica el contingut del programa de vigilància ambiental que s'incorporarà en els condicionants ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
 Informe favorable d'1 de juny de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 d juny, del patrimoni cultural valencià.  
 Informe favorable de 24 de febrer de 2020, del tècnic de medi ambient de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada.  
Afeccions legals  
La piscifactoria es localitza en l'àmbit de l'espai protegit Xarxa Natura 2000, ZEPA espai marí de Tabarca-cap de Palos i pròxim al LIC/ZEPA espai marí de cap Roig.  
Consideracions ambientals  
La ubicació triada per a la nova granja marina s'ha realitzat després d'una anàlisi d'alternatives en les quals s'ha tingut en compte la presència de comunitats biològiques d'interés.  
Dins de l'alternativa triada i la ubicació de la qual és la indicada en la descripció del projecte, s'ha optat per triar una ubicació girant el perímetre de concessió 35°, de manera que s'evita l'afecció a fons d'interés (se situarà sobre fons detrítics costaners), s'evita la sinergia amb una altra instal·lació situada a 1,9 km de l'actual proposta i es disminueix l'impacte causat per les gàbies.  
L'estudi de la situació preoperacional de la zona ha considerat paràmetres com ara matèria orgànica, potencial redox, qualitat de l'aigua (pH, clorofil·la, etc.). L'anàlisi del conjunt de factors ha sigut favorable per a la implantació de les instal·lacions.  
L'aspecte més destacable de l'àrea d'estudi és la presència de prades de fanerògames marines amb molt bon estat de conservació. L'estat de les comunitats bentòniques es valora com a bo.  
Destaca, així mateix, la presència de fauna tal com la tortuga babaua, dofí mular, llistat i comú, cap d'olla comú, rorqual, etc.  
1. Identificació i valoració d'impactes. De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
 Fase de construcció: els impactes més significatius seran causats pel trànsit d'embarcacions, la instal·lació dels morts i de les gàbies. La major part dels treballs seran realitzats en el port de Sant Pere de Pinatar per la qual cosa l'aspecte més rellevant serà el trànsit d'embarcacions per al muntatge de les instal·lacions.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, els estudis realitzats han descartat qualsevol classe d'afecció.  
Els impactes produïts en aquesta fase no es consideren significatius.  
  
 Fase de funcionament: es preveu que aquesta serà la fase del projecte que majors impactes originarà. La presència de les gàbies i els peixos, el trànsit d'embarcacions, els residus orgànics produïts pels animals i la presència de restes de pinso i residus de medicaments poden causar efectes ambientals significatius.  
Considerant la direcció dels corrents oceànics, en direcció sud-sud-oest, paral·leles a la línia de costa i la ploma d'influència de l'abocament causat pels peixos, no hi haurà afecció a les prades de fanerògames marines que se situen 2,9 km en direcció oest.  
No obstant això, el detrític costaner rebrà de manera directa l'aportació de l'abocament de les excrecions dels peixos i de les restes de pinso sent el vessant del projecte que major impacte ambiental pot causar. Poden donar-se efectes sinèrgics en el cas en què els organismes marins que viuen en xarxes i caps (fouling) caiguen al fons marí. L'impacte principal és l'alteració de la qualitat de fons i aigües marines per eutrofització que pot causar hipòxia.  
No obstant això, segons els estudis realitzats, l'àrea d'influència de l'abocament serà de 250 m, per la qual cosa l'abocament queda molt localitzat, no esperant-se efectes més enllà d'aquest perímetre.  
Respecte al paisatge es considera que les instal·lacions no seran visibles a una distància de 5 km de la costa encara que en àmbits elevats pot ser visible a uns 10 km. No obstant això, les estructures de les gàbies són pràcticament imperceptibles en situar-se al nivell de l'aigua i de tons foscos mimetitzant-se amb el color de la mar.  
 En la fase d'abandó, el mateix desmantellament de les instal·lacions i el trànsit d'embarcacions seran les accions que poden causar afeccions al mitjà.  
Es resumeixen els impactes principals que pot causar el projecte:  
 Sobre el detrític costaner (zona d'ubicació de les gàbies): regressió de fons detrítics, augment de terbolesa i enriquiment en nutrients, atracció d'ictiofauna.  
La prospecció realitzada mostra que encara que aquests fons són susceptibles d'albergar algues incloses en la Directiva Hàbitats (annex V), el fons on se situarà la granja presenta un cert nivell d'enfangament i no arriba a formar comunitats susceptibles de patir impactes.  
  
 Efectes sobre les prades de fanerògames marines: la distància a aquestes prades (més de 3 km) juntament amb la direcció dels corrents fan preveure que no es veuran afectades pel projecte.  
 En la zona d'influència de la granja: a causa de l'abocament de matèria orgànica a la mar procedent de la femta dels peixos, restes de pinsos i fouling, pot produir-se eutrofització, augment del plàncton marí, regressió de prades de fanerògames marines, del precoral·ligen i del grapissar. L'acumulació de femta provoca, així mateix un augment de la càrrega bacteriana.  
 Altres abocaments: poden produir-se abocats accidentals procedents de les embarcacions i també taques procedents del lixiviat gras dels pinsos que a vegades arriben a les platges. En aquest últim cas i a causa dels corrents de la zona, no s'espera que aquestes taques arriben a la costa.  
 Afecció al patrimoni cultural.  
 Altres: augment de captures pesqueres, augment de la pesca esportiva.  
 Augment de la generació de residus (peixos morts, palets, caps, envasos contaminats, etc.).  
 Augment de la contaminació atmosfèrica (emissió d'òxids de nitrogen i de sofre, i monòxid i diòxid de carboni procedents del trànsit d'embarcacions).  
 Augment de la pressió sonora a causa del trànsit de les embarcacions: aquest efecte es considera puntual i d'escassa magnitud.  
 Augment de la contaminació per la presència de productes veterinaris en l'aigua. Impacte no quantificable per ser variable depenent de la necessitat d'aplicació d'aquests productes.  
 Afecció a espai naturals protegits Xarxa Natura 2000.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
La mesura correctora principal ha sigut orientar l'àmbit de concessió de tal manera que s'afavorisca la dispersió de la matèria orgànica. La segona mesura ha sigut, a causa de la presència d'una altra granja del mateix promotor, allunyar-la 1,9 km per a evitar els efectes acumulatius i sinèrgics.  
A més d'aquestes mesures, es proposen les següents:  
 Control de l'alimentació dels peixos per a evitar excés de matèria orgànica en els fons marins, principal causant dels majors impactes ambientals previstos.  
 Supervisió dels fons marins a fi d'eliminar restes de xarxes i altres materials.  
 Neteja del fouling per a evitar el seu dipòsit en el fons marí.  
Desenvolupament d'un pla de contingències enfront d'abocaments que afecten la columna d'aigua.  
 Aplicació de la guia de bones pràctiques promoguda per APROMAR.  
 Compliment del Reial decret 1528/2012, de 8 de novembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables als subproductes animals i els productes derivats no destinats al consum humà (SANDACH).  
3. Programa de vigilància ambiental  
Es proposa un programa de vigilància ambiental els punts de control del qual seran fixats per l'òrgan competent i en el qual es vigilaran paràmetres relacionats amb la qualitat de l'aigua (temperatura, oxigen, sòlids en suspensió, clorofil·la, nutrients), sediments (potencial redox, antibiòtics, carboni i matèria orgànica), vigilància d'invertebrats i peixos, control de les praderies de fanerògames marines, presència de cetacis, i comunitats d'infauna (poliquets).  
4. Afecció a espais naturals protegits Xarxa Natura 2000.  
L'actuació se situa en la ZEPA espai marí de Tabarca-cap de Palos, important per albergar importants poblacions de la gavina corsa i ocell de tempesta europeu (entre altres). Comprén l'espai inclòs entre el cap de Palos i la badia d'Alacant fins a la isòbata de 50 m. La granja se situarà entre les isòbates 35 i 36 m per la qual cosa es troba dins del seu àmbit.  
És fonamental per a les espècies esmentades el manteniment d'una bona qualitat de les aigües de manera que asseguren l'estat de la seua riquesa íctica, principal font d'alimentació associada a les aus marines.  
  
En el cas de l'espai marí de cap Roig, pròxim a l'àrea d'actuació, cal destacar les biocenosis de fons blans i les prades de fanerògames marines.  
La presència de la granja i l'abocament de matèria orgànica al mitjà pot causar regressió de les prades de fanerògames. Donada la distància de l'actuació a les prades de fanerògames marines (a més de 3 km) i a l'orientació dels corrents predominants en la zona, i a l'àrea d'influència de l'abocament que segons els estudis realitzats no es dispersen més enllà dels 250 metres, no s'esperen afeccions sobre aquests hàbitats.  
  
No obstant això, el programa de vigilància ambiental inclou l'estudi sobre les possibles repercussions del projecte sobre les prades.  
L'afecció sobre cetacis i tortugues marines es valora com a irrellevant. Quant als ocells no es consideren esperables repercussions significatives sobre aquestes.  
Quant a la valoració general s'indica que no s'afectarà hàbitats prioritaris ni espècies prioritàries, per la qual cosa el projecte no tindrà repercussions significatives sobre la Xarxa Natura 2000.  
Finalment, cal indicar que es considera necessari, a més dels condicionants indicats pels organismes afectats pel projecte, augmentar les mesures preventives i correctores completant o especificant les propostes pel promotor en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, i l'annex 1.1.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior s'emet la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'instal·lació de cultiu d'orada i llobarro promogut per Atuneros del Mediterráneo, SL, en el sector sud d'Alacant enfront de les costes de Pilar de la Horadada, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, la documentació que consta en l'expedient i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte i per això a la seua aprovació substantiva a l'obtenció de l'informe favorable de compatibilitat amb les estratègies marines.  
2. Es compliran els condicionants establits en l'informe de l'òrgan competent en espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 del MITECO en relació amb l'afecció sobre l'espai marí de Tabarca-cap de Palos (ES0000508) que són els següents:  
 Es compliran les mesures correctores i el pla de vigilància indicats en el document ambiental.  
 En cap cas se situaran gàbies sobre hàbitats sensibles com a prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de grapissar, ni es cultivaran espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor.  
  
 Les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop de les basses d'ocells marins (grups d'ocells sedimentats en la mar que es formen al capvespre) i adoptar totes les precaucions necessàries per a evitar produir episodis que poguera suposar un perjudici per al seu estat de conservació.  
 L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics o altres dispositius acústics de dissuasió només es realitzarà prèvia autorització administrativa de l'òrgan gestor de l'espai, després d'adequada justificació de la seua necessitat i avaluació posterior de la seua efectivitat.  
 Amb la finalitat de minimitzar les interaccions que el desenvolupament d'aquesta activitat poguera ocasionar sobre les moles costaneres de dofí mular (Tursiops truncatus) i altres espècies de cetacis, s'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de les granges i els cetacis, i també l'alimentació intencionada dels animals que puguen aproximar-se a aquestes.  
 La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en instal·lacions d'aqüicultura interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
 Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
 S'haurà de fer un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
  
 S'assegurarà el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que avalue la seua efectivitat per a evitar l'enganxada d'ocells.  
 S'hauran de comunicar a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina el resultat anual del pla de vigilància ambiental, i també les noves mesures preventives o correctores previstes.  
 Els residus originats durant el conreu, les caigudes d'utensilis o els despreniments dels artefactes han de ser recollits pels mateixos titulars i duts a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai podran ser llançats a la mar.  
3. La granja marina realitzarà el programa de vigilància ambiental següent:  
S'estableixen els controls següents:  
Aigua: el mostreig es realitzarà a dos nivells batimètrics. La freqüència serà mensual. Els paràmetres a controlar seran: clorofil·la a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació O2), índex de Margalef, pH, transparència i turbiditat (UNF).  
- Estructura fitoplanctònica.  
 Microbiologia: Escherichia coli i Salmonella.  
 Sediment: els punts de control i la freqüència seran els mateixos que per a la columna d'aigua. Els paràmetres a controlar seran: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldah (mg/kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox, metalls, Clostridium sulfit reductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
 Posidonia oceanica i Cymodocea nodesa: s'estableix un control anual amb la metodologia POMI o CARLIT.  
 Biocenosi de fons detrítics costaners: els punts de control seran els mateixos que per al sediment i la freqüència serà anual. La metodologia serà MEDDOC o BOPA.  
 Poblacions de cetacis i rèptils: descripció qualitativa.  
S'estableixen els punts de control (coordenades ETRS89 Fus 30) següents:  
AIGUA (X Y).  
SAMA1 857152 4193492.  
SAMA2 993293 4193050.  
SAMA3 122457 4192674  
SEDIMENT  
SED1 154106 4195312.  
SED2 444294 4194603.  
SED3 863207 4194763.  
SED4 435405 4193639.  
SED5 317340 4193110.  
SED6 461251 4193579.  
INFAUNA  
INF1 979664 4195312.  
INF2 879957 4194603.  
INF3 127871 4194763.  
INF4 500464 4193639.  
INF5 710633 4193110.  
INF6 696889 4193579  
POSIDONIA OCEANICA  
SAMAPO 052277 4189944.  
SAMAP1 061921 4196209.  
SAMAP2 315722 4195547.  
SAMAP3 406585 4194232.  
CYMODOCEA NODOSA  
SAMACY 406329 4197788.  
 Els resultats hauran de remetre's en format digital i amb periodicitat semestral al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües dels resultats obtinguts.  
 La valoració dels resultats es realitzarà tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
 Es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
A més, s'hi aportarà:  
 Informació respecte als productes sanitaris utilitzats.  
 Informació sobre el lloc on es realitza la neteja antifouling i els productes o tècniques utilitzades.  
4. En el cas que el PVA detecte efectes ambientals negatius, s'adoptaran noves mesures correctores. En aquest cas es remetrà informe d'incidències al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental amb les mesures correctores aplicades i els resultats obtinguts.  
En el cas que no es corregisca el paràmetre o factor afectat en el terme d'un any, haurà de disminuir-se la producció. Si els efectes causats sobre el medi ambient persisteixen en el temps, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitarà informe als òrgans competents i si aquests consideren els impactes com a greus, haurà de paralitzar-se l'activitat.  
5. Contaminació per dispensació de productes veterinaris: s'establirà un programa de control de dispensació de productes veterinaris. En el cas que els controls detecten un augment de les patologies i augment de la freqüència dels tractaments, hauran d'establir-se com a mesura correctora la disminució de densitats en gàbies i, en cas que persistisca el problema, l'aplicació de buits sanitaris.  
6. Millors tècniques disponibles: el promotor, amb anterioritat a l'autorització substantiva proposarà les millores tècniques disponibles que incorporarà en l'activitat incloent aquestes millors tècniques disponibles en la selecció i dispensació de pinsos, de productes veterinaris, i de productes de neteja a fi de minimitzar la seua incidència sobre el medi ambient. En el cas que aquestes propostes coincidisquen amb la guia de bones pràctiques ambientals que el promotor proposa seguir, s'indicarà de manera específica.  
7. Es respectarà el conveni MARPOL. Els residus generats, les restes de caps i de xarxes no hauran de romandre en el fons marí, sinó que es gestionaran per separat i es derivaran a gestor autoritzat. Es justificarà davant l'òrgan substantiu que es disposa de gestor SANDACH per a la retirada dels peixos morts.  
8. No es requerirà nou pronunciament ambiental quan existisca modificació de les espècies a cultivar sempre que aquestes siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la producció i no supose el nou cultiu un increment de pinso o femta en el medi marí. Tampoc requerirà nou pronunciament ambiental la modificació de les característiques de les gàbies on es crien els peixos.  
  
9. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
Quart  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
València, 30 de desembre de 2020. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 11 de maig de 2021. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.