Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5377, del 30-10-2006 (2006/12571)

Resolució de 11 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5377

Data del DOGV
:   30-10-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/12158


Data del document
:   11-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Borriana
    * Vilafranca
    * Sinarcas
    * Vilallonga
    * Alacant
    * Beniparrell
    * Oliva
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

Resolució de 11 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/12616]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat. En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 020/05-AIA Oliva, 095/04-AIA Sinarcas, 107/03-AIA Villalonga 208/04-AIA Burriana, 209/04-AIA Alacant, 253/04-AIA Beniparrell, i 292/03-AIA Vilafranca, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 11 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 20/05-AIA  
Projecte: Projecte per a nova concessió d'ocupació del DPMT amb destinació a emissari submarí i millora (ampliació d'EDAR i prolongació d'emissari) al terme municipal d'Oliva (València)  
Promotor: Interfruit Vital, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al terme municipal d'Oliva (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El projecte correspon a la prolongació de l'emissari submarí que aboca els efluents de l'empresa Interfruit Vital, situada a Oliva (València), dedicada a l'elaboració de sucs. L'objecte del projecte és prolongar la seua desembocadura, dels 350 m de l'emissari actual que data de 1993, fins més enllà dels 500 m de línia de costa, en compliment d'allò que s'ha ordenat per la normativa vigent (instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar, O: 13/07/1993). Es preveuen les obres següents:  
1. Adequació dels últims 50 m de l'emissari actual en la part marina i connexió a la nova prolongació.  
2. Prolongació de l'emissari part marina fins a la batimètrica .7'1 que actualment finalitza en la .5'1 (prolongant 250 m la longitud actual de 350 m), incorporant en aquests 20 m de longitud de difusors que disposaran de biòtops de protecció antiarrossegaments.  
3. Construcció d'una bassa de laminació de cabals punta, prevista per a un volum de 303 m³, situada al costat de la nova EDAR  
L'emissari preveu un cabal futur de 35 l/s.  
Així mateix el projecte en l'annex núm. 8, també considera la remodelació de la planta depuradora que actualment disposa d'un tractament primari seguit d'un fisicoquímic, substituint aquest últim per un tractament biològic aerobi de fangs actius, a fi d'aconseguir una qualitat d'abocament d'acord amb les exigències de la normativa vigent. L'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) resultant tindria una capacitat de depuració per a 850 kg/dia de DBO5 el que representa una capacitat per a 13.750 habitants-equivalents. La ubicació d'aquestes instal·lacions és la mateixa de l'actual, en la mateixa parcel·la de la factoria.  
2. Alternatives  
Segons s'indica en el mateix estudi d'impacte ambiental, el projecte presenta poques alternatives a causa del condicionant que representa la disponibilitat de la major part de la infraestructura actual, tant terrestre com submarina. No obstant això, s'han remenat altres dues opcions per als abocaments:  
1. Abocar els efluents depurats en el riu Molinell, que es desestima per criteris tant administratius per les autoritzacions que requereix, com ambientals, perquè les condicions de dilució de l'abocament poden produir afeccions en el llit fluvial i en la mateixa línia de costa.  
2. Conduir els efluents fins a l'EDAR del municipi d'Oliva i des d'allí abocar-los al mar amb el conjunt de les aigües residuals municipals. Es rebutja per presentar diversos inconvenients com el fet de requerir nova conducció de 2 km per a portar l'efluent fins a l'EDAR d'Oliva, la construcció d'un depòsit de laminació per a evitar problemes de saturació en la depuradora municipal, en particular durant l'estiu, època amb major presència de població.  
Els avantatges que presenta l'alternativa triada de prolongació de l'emissari actual és l'aprofitament de les conduccions ja existents, major viabilitat tècnica i econòmica, menor impacte ambiental, avanç en la tramitació administrativa i la no-afecció als serveis municipals.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 9 de març de 2005 de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental es remet la documentació corresponent al projecte, com també el resultat del tràmit d'informació publica.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4740 de 27 d'abril de 2004, i no s'hi han formulat al·legacions, segons consta en el certificat remés.  
2. Informes obrants en l'expedient:  
En la tramitació d'autorització d'abocament al mar en la Direcció General de Qualitat Ambiental, fins a la data s'ha rebut informe favorable de l'Ajuntament d'Oliva, de la Direcció General de Ports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de Capitania Marítima a València del Ministeri de Foment, de la Comandància Naval de València del Ministeri de Defensa, de la Direcció General de Pesca de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de la Demarcació de Costes a València de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient.  
Afeccions legals:  
Afecta l'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa haurà de disposar de l'autorització preceptiva de la Direcció General de Costes.  
Per a l'abocament al mar, haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament que ara es tramita, amb els límits que s'establisquen en aquesta. Així mateix tant l'execució com el funcionament pot tenir incidència en la qualitat d'aigües de bany, per la qual cosa resulta extremadament important que es complisquen els esmentats paràmetres en l'aigua abocada a través de l'emissari, així com els calendaris d'execució d'obres.  
El punt d'abocament de l'emissari es troba a uns 3.200 metres cap a l'est del LIC de l'Almadrava que es localitza en el front litoral de Dénia.  
Mar endins de l'àrea d'estudi, a partir de la isobata dels 11 m i fins a la profunditat de 30 m, a uns 750 m de la bocana de l'emissari, la Conselleria d'Agricultura i Pesca té fondejat un escull artificial, la finalitat del qual és dissuadir les incursions i llançaments de les embarcacions d'arrossegament per a protegir la faena de la flota artesanal.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren com a interaccions compatibles les que afecten:  
. La pesca professional, per la seua activitat restringida en l'àrea d'estudi a unes poques embarcacions artesanals.  
. Les biocenosis bentòniques que presenten en aquest cas escassa rellevància ecològica (arenes).  
. La qualitat tròfica de l'aigua de mar i l'estat de les comunitats planctòniques durant la fase de construcció de l'emissari, per la seua ràpida recuperació de les condicions ambientals pròpies.  
D'altra banda, com a actuacions que han de ser objecte d'aplicació de mesures correctores, per ser considerades com d'impacte sever:  
. La terbolesa de les aigües deguda a les tasques de construcció, la qual, més que afectar la qualitat de la columna d'aigua, pot incidir negativament en el desenvolupament de les biocenosis bentòniques d'interés conservacionista que es troben en la proximitat.  
. La interacció de les obres de construcció amb les activitats turístiques.  
. Les ruptures de l'emissari, les fugues de les quals podrien magnificar els impactes sobre la qualitat ambiental en general.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
. Per això, es proposen mesures correctores encaminades a evitar majors danys a les comunitats bentòniques sobre les quals transcorre l'emissari, atenuar la terbolesa de l'aigua de mar i les molèsties a veïns i activitats turístiques de la zona. Entre elles, les més rellevants són:  
En la fase de construcció:  
. Adequar els treballs a l'època hivernal, amb menor possibilitat de temporalment i conseqüentment d'enterboliment de l'aigua, afegint-se el menor impacte sobre les activitats turístiques.  
. Abalisament de l'emissari i les seues boques difusores.  
. En l'emissari soterrat, emprar recobriment de granulometria i característiques fisicoquímiques sensiblement iguals a les existents en el medi.  
. Apunta que convindria la instal·lació d'infraestructures a manera de blocs o mòduls recifals al llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura com a actuació dissuasòria enfront d'actuacions nàutiques d'inferir danys en la conducció i en el sistema de difusió de l'efluent.  
En la fase d'explotació pels impactes deguts al mateix abocament i a possibles ruptures de l'emissari: Entre elles:  
. No sobrepassar el cabal màxim previst, paràmetre que ha servit com a base per a determinar la dilució de l'efluent.  
. Ajustar la qualitat de les aigües abocades als requisits de la normativa vigent, a la qual cosa contribuirà, la introducció d'un tractament biològic mitjançant fangs activats que completarà el tractament actual de les aigües que s'han d'abocar. Aquest procés de depuració, junt amb la dilució calculada per a l'efluent, evitarà afeccions sobre la qualitat d'aigües de bany.  
. Possibilitat de rastrejar una vegada a l'any el fons marí veí a la desembocadura de l'emissari a fi de remoure el substrat i propiciar-ne l'aireig.  
Planteja un programa de vigilància que se circumscriu a quatre aspectes:  
. Vigilància estructural de la conducció o emissari.  
. Control de la qualitat de l'abocament: 12 anàlisi a l'any en l'arqueta d'arrancada de la conducció.  
. Control de qualitat de les aigües marines receptores, en diversos enclavaments (3 en línia de costa, 2 sobre el traçat de la conducció i 1 pres com a control en lloc allunyat de la influència de l'abocament), amb periodicitat de mostratge mensual per a paràmetres fisicoquímics i clorofil·la a.  
. Control de qualitat del fons marí: sediment i biocenosis bentòniques, que tindrà periodicitat anual i consistirà en anàlisi sedimentològica i estudi algològic i faunístic de la biocenosi exposada directament a l'abocament.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I-6-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte per a nova concessió d'ocupació del DPMT amb destinació a emissari submarí i millora (ampliació d'EDAR i prolongació d'emissari) en el terme municipal d'Oliva (València), projecte promogut per Interfruit Vital, SA, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
En la qualitat de l'aigua abocada es compliran els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar, així com les prescripcions que en ella s'establisquen sobre el programa de vigilància.  
S'instal·laran estructures a manera de blocs o mòduls recifals a llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura, a fi d'evitar danys en la conducció i sistema de difusió de l'efluent per actuacions nàutiques   
Es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del Programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com de les comunitats bentòniques i altres possibles incidències que s'hagen pogut produir.  
S'haurà de remetre prèviament a l'execució de les obres un informe que indique les pedreres i zones de préstec previst per a l'execució de les obres, així com de les zones d'abocament dels materials sobrants, realitzant-se si és el cas les tramitacions preceptives. En el cas de trasllat a un abocador marí únicament es realitzarà abocament del material sobrant de les excavacions marines i sempre realitzant un estudi previ dels fons marins en el lloc previst per a la seua ubicació.  
Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 29 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 95/7097-FYO  
Promotor: Grup avícola La Cresta, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Sinarcas  
Objecte projecte: Canvi de traçat de camí rural  
Localització: En la partida Covatillas al terme municipal de Sinarcas (València)   
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la modificació de traçat de camí rural que actualment travessa l'explotació avícola propietat del promotor, de manera que vorege el tancat d'aquesta.   
. Característiques del camí:  
. Longitud: 603 m  
. Amplària: 4 m  
. Cunetes a un costat i a l'altre del camí  
. Desbrossament de vegetació, transport de capa vegetal  
. Refinament i planatge del camí obertura de cunetes  
. Aportació de llasts i material granular  
Tramitació administrativa  
Pel promotor es va remetre, a través de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, estudi d'impacte ambiental i memòria valorada del canvi de traçat del camí rural.  
S'ha dut a terme el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant la publicació d'aquest en el DOGV núm. 4.794 de 9 de juliol de 2004 i no s'hi han presentat al·legacions com certifica el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria.  
Es va remetre per la Direcció Territorial de València informes de la Demarcació Forestal i de la Unitat de Camins Ramaders. En el primer s'informa que la superfície que s'ha d'afectar serà de 2.400 m², fonamentalment de matoll heliòfil, i no afecta forest catalogada d'utilitat pública ni terreny forestal gestionat per aquesta Conselleria. El segon informe indica que no es veuran afectats camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
La zona d'actuació és un xicotet relleu muntanyós de pendent entre moderada i suau, constituït per materials calcaris cretacis, rodejat per camps de cultiu de secà i ocupats per matoll heliòfil amb exemplars dispersos de pi blanc (Pinus halepensis) i algun peu aïllat de carrasca (Quercus rotundifolia).   
Pròxima al traçat del camí hi ha granja avícola amb declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions propietat del promotor del canvi de traçat del camí.  
Els elements principals que poden veure's afectats són la vegetació, la flora, el sòl, la fauna i el paisatge.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Tenint en compte la pendent del terreny no es preveuen moviments de terra importants.  
L'afecció a la vegetació es considera en principi moderada per la superfície que s'afectarà i les característiques d'aquesta, i igualment respecte al paisatge.   
L'afecció a la fauna durant l'execució de l'obra serà puntual i en principi es considera moderada, i respecte a l'impacte de l'ús de la pista sobre la fauna es preveu igualment moderat, tenint en compte a més en ambdós casos l'existència de l'explotació avícola pròxima.  
En conseqüència es considera acceptable l'impacte ambiental que ocasionarà el camí, i s'estima necessari no obstant, l'adopció de mesures preventives i correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
De l'estudi es destaquen les mesures següents:  
. El camí es realitzarà conservant el perfil natural del terreny, evitant realitzar moviments de terres que suposarien un major impacte.  
. Es triaran i controlaran convenientment els llocs que han de servir de depòsits de rebutjos, de manera que es minoren al màxim els impactes paisatgístics. Al terme del projecte s'aplicaran tècniques d'estesa i incorporació a l'entorn dels sobrants si n'hi haguera.  
Es considera necessària la supervisió del replantejament del camí i de la destinació dels materials sobrants de l'obra pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria per si és necessari adoptar alguna mesura preventiva addicional respecte a la vegetació, flora, fauna i paisatge i per a garantir en qualsevol cas una adequada destinació dels materials sobrants de l'obra.  
No es considera justificada l'amplària proposada del camí, sent prou 3 metres.  
Es considera necessari adoptar mesures de comunicació de troballes respecte al patrimoni cultural cas de produir-se d'acord amb la legislació vigent en la matèria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites prevists en el Decret 82680402, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de canvi de traçat de camí rural en la partida Covatillas en el terme municipal de Sinarcas (València), el promotor del qual és l'empresa Grup Avícola La Cresta, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. El replantejament de l'obra serà supervisat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria de manera que aquests podran establir, cas de ser necessàries, mesures preventives respecte a la flora, vegetació i fauna, que poden incloure modificacions de la traça, limitacions respecte al període d'execució de les obres, i delimitació de zones de vegetació i exemplars vegetals que no han d'afectar-se. Igualment es podran adoptar mesures per a reduir el moviment de terres i en conseqüència l'impacte paisatgístic.  
2. L'amplària del camí serà de 3 metres.  
3. Respecte als materials del desmunt i decapatge de la terra vegetal cas de no poder utilitzar-se per a la creació del camí i terraplens se seguiran les indicacions dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria per a la seua reutilització, i si no fóra açò possible i adequat ambientalment, es retiraran a un abocador autoritzat.   
Els materials procedents del desbrossament es retiraran de la zona seguint les indicacions d'aquests serveis tècnics, intentant la seua reutilització i si no és possible i adequat igualment es retiraran a un abocador autoritzat.  
Els materials per a la formació del camí, llasts, etc., procediran d'extraccions legalitzades.  
4. En cas que es descobriren restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant la construcció del camí es comunicarà immediatament a la Conselleria de Cultura i es complirà amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 107/03-AIA.  
Títol: Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Villalonga  
Promotor: Ajuntament de Villalonga  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Villalonga (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és modificar les normes subsidiàries de Villalonga en proposar-se la reclassificació d'una franja de sòl de 13.325,06 m² confrontant amb el terme municipal d'Ador, sent actualment sòl no urbanitzable comú i proposant-se com a sòl urbanitzable residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àrea que es proposa reclassificar es localitza al nord del terme municipal de Villalonga, en un relleu muntanyós denominat La Corona, sent confrontant amb el terme municipal d'Ador. En els antecedents del document urbanístic s'indica que l'àmbit del projecte es trobava inclòs en un pla parcial que es va elaborar l'any 1976, el qual no es va arribar mai a executar, i va quedar la classificació del sòl en el terme d'Ador com a urbanitzable i en el de Villalonga com a no urbanitzable.  
Amb la modificació de planejament es pretén desenvolupar un ús residencial de baixa densitat amb edificacions aïllades, parcel·les mínimes de 500 m², ocupació màxima de l'edificació 25% i 2 altures màxim.  
La connexió dels serveis d'aigua potable, xarxa de sanejament, xarxa elèctrica i accessos viaris es preveuen efectuar a través de la urbanització confrontant del terme d'Ador.  
La connexió viària del sector s'efectua a través de la carretera VV-1011 que uneix Ador amb Villalonga. Els serveis de recollida de fems es preveu que s'efectuen pels serveis municipals.  
3. Alternatives  
La modificació puntual tramitada no presenta alternatives tècniques, únicament es proposa un àmbit concret sense que aquest es considere justificat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 7 d'abril de 2003 l'Ajuntament de Villalonga va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte de modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de planejament de Villalonga, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
La modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de planejament de Villalonga i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat núm. 4.359, de data 15 d'octubre de 2002 i en el periòdic Las Provincias, de data 30 de setembre de 2002, i es va presentar una al·legació respecte d'això, no sent aquesta de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Villalonga.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat es veu afectat per les legislacions sectorials que s'hi indiquen a continuació:  
. Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, respecte als abocaments d'aigües pluvials i residuals.  
. Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
. Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, estableix l'obligatorietat d'obtenir un informe favorable vinculant de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic. La documentació presentada no incorpora el preceptiu informe.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental elaborat a aquest efecte d'aquesta modificació de planejament presenta carències importants en els seus apartats referits a l'inventari, identificació i valoració d'impactes, mesures correctores i programa de vigilància ambiental, no obstant això, efectuada visita de camp a l'àmbit del projecte per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental i amb la informació disponible en el Servei es pot efectuar una valoració dels impactes ambientals i les seues mesures correctores si procedeixen, en el sentit que a continuació s'indica:  
. La zona afectada per la modificació de planejament forma part d'un relleu muntanyós, amb elevats pendents, risc d'erosió potencial molt alt i és terreny forestal (d'acord amb el Pla forestal de la Comunitat Valenciana) característiques que a priori no són favorables per a l'ús residencial.  
. Respecte a la topografia del terreny, l'àmbit de l'actuació presenta pendents naturals de l'ordre del 40-50%, considerades molt altes per a l'ús proposat.  
. L'àrea d'actuació està constituïda per materials carbonatats amb una estabilitat de talussos i capacitat portant altes. No obstant això, l'esmentada estabilitat de talussos existeix en part per la coberta vegetal que permet controlar l'erosió del sòl i en conseqüència que els materials carbonatats no patisquen processos de meteorització que generen inestabilitat en la vessant.  
. Segons el mapa geocientífic de la província de València la diferència entre el risc d'erosió actual i el potencial és de quatre graus (de baixa a molt alta) el que indica que la variació de les condicions actuals (fonamentalment de l'eliminació de la coberta vegetal) provocaria una important pèrdua de sòl.  
. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies és alta en la situació actual i amb la transformació de la zona el procés de contaminació es veurà accelerat. El mapa geocientífic de la província de València estableix limitacions d'ús diferent de l'actual per risc de lliscament, per protecció de les aigües subterrànies i per interés per a la conservació.  
. Tenint en consideració els epígrafs anteriors, el canvi a ús residencial comportarà una reducció considerable de la coberta vegetal que al seu torn accelerarà el procés d'erosió i en conseqüència poden generar-se problemes de tipus geomorfològic.  
. En la visita efectuada a la zona s'ha observat l'existència d'alguns habitatges de nova construcció en l'àmbit de la modificació puntual. En les parcel·les dels esmentats habitatges no s'ha conservat el pendent natural del terreny creant-se terrasses artificials amb murs de maçoneria que en alguns casos superen els 5 metres d'alçària, aparcaments en plataformes volades i s'ha incorporat vegetació exòtica en les parcel·les edificades. Tots aquests aspectes suposen una transformació de paisatge sever, incorporant elements artificials que sobreïxen bruscament del terreny, distorsionant la morfologia natural i no establint-se mesures correctores que puguen amortir l'impacte sobre aquest.  
. Consultada la cartografia d'incendis d'aquesta Conselleria s'ha observat que part de la zona proposada com a urbanitzable va patir un incendi l'any 1993, posterior a l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, per la qual cosa en aplicació de l'esmentada llei el sòl que haja patit els efectes d'un incendi forestal no pot ser reclassificat com a urbanitzable.  
. Es desconeix la procedència del proveïment d'aigua, el consum estimat, l'estació depuradora que tractarà les aigües residuals i el seu estat actual i la destinació dels residus sòlids urbans. En definitiva els serveis necessaris per al funcionament correcte de la urbanització no estan degudament justificats en la documentació.  
. Així mateix, en la visita de camp efectuada i observada l'ortofoto del lloc s'ha comprovat que la urbanització executada en el terme d'Ador ha superat els límits del terme municipal produint-se afeccions sobre zones naturals localitzades en el terme de Villalonga, classificades com a sòl no urbanitzable comú. Aquestes actuacions no es troben incloses en la tramitació de la modificació puntual núm. 9, per la qual cosa haurà de procedir-se a la restauració de les zones afectades. Així mateix es tindrà compte que la zona natural existent entre la urbanització Monte Corona en el terme municipal d'Ador i la urbanització La Corona a Villalonga n'és necessària la conservació i en conseqüència no ha de produir-se desenvolupaments urbanístics i actuacions de connexió entre ambdues.  
. L'estudi d'impacte ambiental no conté un programa de vigilància ambiental, que resulta necessari conforme als continguts mínims que un estudi d'impacte ambiental ha d'incloure, segons l'article segon de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental i article set del reglament d'aquesta.  
Com a conseqüència de tot l'anterior es considera que la classificació com a sòl no urbanitzable comú de l'àrea afectada per la modificació és l'adequada per a la seua preservació de l'activitat urbanística i per al manteniment de l'actual ús forestal, que encara sense presentar valors d'especial rellevància que facen als sòls afectats mereixedors d'especial protecció, sí que és d'acord amb el concepte positiu del sòl no urbanitzable que defineix la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, en el seu apartat III del preàmbul, en definir aquest sòl no com a mera negació residual de l'urbanitzable sinó realçant les funcions socials que pot complir l'exclusió d'un terreny del procés urbanitzador.  
Cal recordar que en la revisió de les normes subsidiàries de l'any 1994 de Villalonga, ja es va preservar l'àmbit de l'actuació del procés urbanitzador sabent que en el terme d'Ador la classificació del sòl confrontant era urbanitzable residencial. De la mateixa manera l'any 1998 es va tramitar l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries de Villalonga, mantenint llavors la mateixa classificació de sòl no urbanitzable. Al contrari l'any 2003 es tramita la modificació proposada sense que es considere argumentada pel mer objectiu de voler homogeneïtzar la classificació urbanística dels dos municipis en un àmbit determinat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Villalonga (València), promoguda pel mateix ajuntament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2005. La directora general de Gestiódel Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 208/04-AIA  
Promotor: PISCICULTURA MARINA MEDITERRÁNEA, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Piscifactoria de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro amb emissari submarí  
Localització: Al paratge Echevarría, partida de Calamó, polígon 10, parcel·la 243, del municipi de Burriana (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
Aquest projecte de piscifactoria té com a objectiu el preengreixament intensiu d'alevins de daurada i llobarro de 2 gr, procedents de la planta de hatchery-nursery confrontant, fins a abastar un pes mitjà de 15 gr. En plena producció de la planta, la càrrega se situa en uns 225 t/any.  
Es disposa d'una parcel·la rectangular de 11.626 m² situada en el litoral del municipi de Burriana, al costat de la planta en funcionament de hatchery-nursery i separada pel camí d'Echevarría. Els terrenys de la parcel·la estan classificats com a sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable d'especial protecció .zona de servitud de protecció del domini públic maritimoterrestre-.  
Per la classificació de sòl no urbanitzable comú que posseeixen part dels terrenys de la parcel·la, i en compliment de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable (hui vigent la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable), l'empresa ha obtingut amb data 4 de juny de 2002 la declaració d'interés comunitari (DES) per a l'ús i aprofitament de la planta d'aqüicultura marina en aquest sòl.  
Per a l'exercici de l'activitat es projecta:  
. Condicionament del terreny que presenta una topografia pràcticament horitzontal, realitzant el desbrossament, retirada de terra vegetal i formació d'una esplanada de llast compactada d'un metre d'altura sobre la cota actual del terreny per a facilitar l'evacuació dels cabals de renovació d'aigua necessaris per al cultiu.  
. La construcció d'un edifici de serveis, magatzems de pinso i manteniment, i caseta per a grup electrogen. Tot açò se situa en la zona de sòl no urbanitzable comú.  
. La unitat de preengreixament constituïda per bateries de tancs de fibra de vidre, estarà coberta per estructures d'ombreig desmuntables a manera d'hivernacle (82,6 x 44,6 m), aquesta unitat se situa la major part dins de la zona de servitud.  
. Instal·lació de captació i distribució d'aigua de mar per als tancs de cultiu en circuit obert, o a la futura unitat de recirculació per a la seua incorporació a circuit tancat. La captació serà subterrània, bombada des de tres pous situats en l'extrem de la parcel·la més pròxima a la mar.  
. Proveïment d'aigua dolça. Es necessita aigua dolça per a proveïment del personal de la planta (sanitària), neteja de les instal·lacions i reg de zones enjardinades. Es proposa aprofitar la captació d'aigua de l'aqüífer superficial que ja existeix en la planta actual, amb capacitat suficient per a abastir ambdues instal·lacions. L'aigua de consum humà serà proporcionada per empreses subministradores d'aigua embotellada.  
. Les aigües residuals sanitàries (365 m³/any) seran tractades en una fossa sèptica biològica amb capacitat de treball per a 20 persones. L'efluent es condueix per una conducció independent fins a la unitat de tractament on s'incorpora als cabals d'aigua de procés abans de l'eixida d'aquesta al mar.  
. Les aigües de neteja, les procedents de les zones de cultiu i les aigües pluvials es condueixen a través d'embornals i canaletes fins una xarxa de clavegueram independent que desemboca en una arqueta on travessa una reixa de desbastament prèvia a l'abocament.  
. Sistema d'evacuació de l'aigua de procés, realitzada l'evacuació per grups de tancs (4 grups). En principi es treballarà en circuit obert, l'aigua dels tancs és conduïda per al seu abocament al mar, a través de canaletes enregistrables i cobertes a la unitat de tractament (eliminació de sòlids suspesos i greixos) i després a l'arqueta d'abocament per al seu desguàs a través de l'emissari submarí. S'estima un cabal entre 480 i 1.920 M3/h segons fase del cicle. Per a una futura segona fase del projecte s'ha previst instal·lar un sistema de recirculació mitjançant unitats de tractament fisicobiològic, en aquest cas el cabal estimat oscil·la entre 48 i 192 m³/h.  
Els sòlids i fangs generats de les instal·lacions de depuració prèvia a l'abocament dels diversos tipus d'aigües (sanitàries, de procés, pluvials i de neteja) seguiran un procés de tractament i gestió.  
Es redacta el Projecte de conducció de desguàs per a l'abocament al mar de les aigües procedents de la piscifactoria de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro, per a aconseguir els corresponents permisos administratius per a l'execució de l'emissari en la zona de servitud de protecció i l'autorització d'abocament, conforme a la Llei 22/88, de costes.  
L'emissari submarí s'ha dimensionat per a aconseguir una adequada dispersió dels contaminants, conforme al que disposa la instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar (Ordre de 13 de juliol de 1993). La conducció tindrà una longitud total de 275 m amb canonada de polietilé de 710 mm de diàmetre, dels quals 55 m corresponen al tram terrestre i 220 m al tram submarí. La canonada en el seu tram terrestre i marítim fins una distància de la costa de 110 m discorrerà soterrada, en almenys 1 m de profunditat per davall de la cota del fons marí considerat en el perfil de temporals corresponent a la campanya de 2003 com a situació més desfavorable, després emergirà transcorrent semienterrada amb un tram final emergent fins al punt de descàrrega que se situa en batimetries de .4,5 m.  
La conducció de desguàs es projecta amb capacitat suficient per a evacuar els cabals punta de la planta de preengreixament estimats en 2.450 M3/h incloent pluvials, també es projecta un sobreeixidor d'emergència en línia de costa per a evacuar en situacions extraordinàries.  
. Instal·lació elèctrica, mitjançant connexions subterrànies des de la planta actual en funcionament. S'instal·larà un grup electrogen davant de la falta de subministrament elèctric.  
. Instal·lació d'emmagatzemament i distribució d'oxigen.  
Tota la instal·lació estarà encerclada per un sòcol i tela metàl·lica amb una alçària de 2,5 metres. El tancament paral·lel al camí d'Echevarría se situarà a 10 metres de l'aresta de la calçada de l'esmentat camí i estarà dotat amb un tanca o arbratge atapeït que s'ha de determinar, de característiques apropiades i resistents al medi, al qual se li instal·larà un sistema de reg localitzat automatitzat.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Castelló la documentació tècnica d'aquesta planta d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro i l'estudi d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic conjuntament amb la documentació tècnica presentada, en la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, per a l'obtenció de l'autorització d'ocupació de domini públic maritimoterrestre i de l'autorització d'abocament al mar que requereix l'execució d'aquest projecte, publicat en el DOGV núm. 4760, de 25 de maig de 2004. Com a resultat del període d'informació pública, 20 dies hàbils, no s'hi han presentat al·legacions, segons el certificat de data 6-08-2004 del cap del Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Peticions de documentació complementària i informes sectorials  
En data 14-08-04 s'efectua consulta al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana, del Servei del Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
En data 13-09-04 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
En data 30-09-04 se sol·licita ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en determinats aspectes.   
En data 28-10-04 es remet una còpia de l'informe emés pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica perquè siga tingut en compte en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada.  
En data 25-02-05 es rep un annex a l'estudi d'impacte ambiental, en contestació a l'ampliació sol·licitada, en el qual consta un estudi d'impacte arqueològic.  
En data 16-05-05, es rep de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació la documentació presentada pel promotor consistent en la còpia compulsada de l'informe de data 19 d'abril de 2005 obtingut de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
Informes sectorials  
En data 26 d'octubre de 2004 es rep, en resposta a la nostra consulta, el següent informe emés pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica:  
L'emplaçament de les instal·lacions, tant en terra com en la mar, s'inscriuen dins de l'àrea arqueològica coneguda com el Calamó, on s'ubiquen restes d'una vil·la romana i una àrea enfront d'ella, d'utilització per a l'ancoratge i desembarcament de productes des d'època romana. Si a açò afegim la utilització del delta del riu Millars molt mes àmplia en època ibèrica i romana, estem davant d'una àrea d'alt percentatge de patrimoni arqueològic i etnològic.  
El projecte necessita incloure en l'estudi d'impacte ambiental les afeccions que l'obra planteja al Patrimoni Arqueològic, tant en terra com en mar.  
L'àrea objecte d'estudi de la nostra competència, se centrarà en la zona d'afecció directa de la platja, i de tot el recorregut de l'emissari sota les aigües, comprenent a més una banda d'afecció, seguint les indicacions que establisca aquest Centre d'Arqueologia Subaquàtica incloent a més d'una prospecció rigorosa visual, una sèrie de sondejos efectuats amb mànega de succió fins a arribar als nivells no arqueològics completament estèrils.  
L'estudi i memòria haurà de dirigir-lo un arqueòleg subaquàtic amb experiència provada en aquest tipus de prospeccions, amb el corresponent projecte i sol·licitud a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, a partir del qual s'establiran les mesures correctores i cauteles arqueològiques.  
Concloent l'informe que, en la documentació rebuda de l'estudi d'impacte ambiental (p. 8 A 12, 18 a 22, 34 a 37, 65 a 66 i plànols 1, 3 i 4) no presenta l'estudi d'impacte arqueològic, ni recull cap estudi sobre el patrimoni cultural, per la qual cosa s'informa de la necessitat i obligació d'incloure aquests estudis en l'expedient a tramitació.  
En data 10 de gener de 2005 es rep de l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servei de Qualitat d'Aigües en contestació a la consulta efectuada, en el qual es recull el següent:  
. L'abocament final es realitzarà a la mar a través d'una conducció de desguàs de PEAD de PN 10 kg./cm² i de 710 mm de diàmetre, amb una longitud total de 275 m dels quals 55 m de tram terrestre i un altre tram de 220 m d'instal·lació submarina. La part final d'aquest tram es bifurcarà en dos ramals de 17,5 m i de 500 mm de diàmetre amb boques de descàrrega única.  
. Es preveu la construcció d'un sobreeixidor d'emergència paral·lel a la conducció de desguàs i que desemboca en línia de costa, que només entrarà en servei davant d'avaries o quan el cabal punta de disseny siga superat per circumstàncies especials, garantint el límit d'hores d'abocament estipulat en l'Ordre de 13 de juliol de 1993.  
. L'arqueta d'abocament que condueix fins a la conducció de desguàs rep del sistema separatiu, d'una banda després de passar per una reixa de 10 mm les aigües pluvials, per una altra les aigües residuals sanitàries que se sotmeten a tractament físic i biològic en una depuradora compacta i per una altra les aigües de procés que són depurades mitjançant reixa de desbastament de 10 mm, filtre rotatoris de 40 µm i skimmer per a la separació de substàncies dissoltes i emulsionades.  
. El cabal abocat mitjà sense incloure les aigües d'origen pluvial, serà de 1.200 m³/h, sent el mínim de 480 m³/h, i el màxim 1.290 m³/h. Junt amb les pluvials el cabal màxim és de 2.459 m³/h.  
. Les concentracions dels paràmetres del futur efluent abocat, es trobarien per davall dels límits estipulats en la legislació i fins i tot per davall dels objectius de qualitat del medi receptor, complint el condicionat establit per l'Ordre del 13 de juliol de 1993 per a les conduccions de desaigüe.  
. L'abocament d'aquesta nova planta de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro de l'empresa Piscicultura Marina Mediterránea, SL, es troba en tràmit d'autorització, havent rebut informes del Servei de Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de l'Agència Valenciana de Turisme, de la Comandància Naval de Castelló del Ministeri de Defensa, de l'Ajuntament de Burriana i de la Capitania Marítima a Castelló, tots amb caràcter favorable.  
. Es remet una còpia dels certificats d'exposició pública del projecte, en la Conselleria de Territori i Habitatge i en l'Ajuntament de Burriana, sense que s'hi haja presentat cap al·legació durant el termini legal estipulat.  
Atés allò que s'ha exposat, el Servei de Qualitat d'Aigües entén que l'abocament té un impacte sobre el medi receptor acceptable i és susceptible de ser autoritzat.  
Al seu torn, s'informa que l'estudi d'impacte ambiental del Projecte bàsic de nova planta de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro, constava entre la documentació exposada al públic.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en el seu informe de 19-4-05, dóna a conéixer el següent:  
. Que realitzada la prospecció arqueològica subaquàtica relacionada amb el projecte, no es veurà afectat el patrimoni cultural submergit pel projecte.  
. Pel que fa al patrimoni arqueològic terrestre, l'actuació de seguiment de les obres proposada s'ha estimat prou, per la qual cosa haurà de preveure's aquesta actuació com a mesura correctora en el corresponent estudi d'impacte ambiental. Una vegada aprovat aquest, i prèviament a l'inici d'execució d'obres, haurà d'instar-se la pertinent autorització per a l'execució del seguiment de conformitat amb el que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
. Sense perjudici de l'anterior, l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta Conselleria a aquest efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
. Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental es recull l'inventari ambiental de l'àrea d'afecció per l'activitat projectada que comprén l'estudi d'una àrea que s'estén fins a un radi de 250 m al voltant de la parcel·la i, en el medi marí, la de l'àrea que es veurà afectada directament per la construcció de l'emissari submarí.  
Els terrenys on s'instal·larà l'activitat són antics camps de cultiu de la zona agrícola en règim de regadiu que es troba entre les desembocadures dels rius Sec i Millars. Tota la zona està dotada amb una densa xarxa de regadiu per a abastir els cultius de cítrics.  
Aquests terrenys es troben en la zona costanera on l'aqüífer descarrega en el mar, estant el nivell piezomètric a poc més d'1 m de profunditat. Com a resultat dels sondejos realitzats en la parcel·la adjacent s'ha pogut determinar amb precisió l'estructura del subsòl i la ubicació dels diversos aqüífers subterranis, així l'aqüífer d'aigua dolça queda confinat a les capes de graves situades entre 5 i 15 metres, mentre que a partir dels 30 m de profunditat les capes permeables estan ocupades per aigües d'origen marí.  
La vegetació actual en la parcel·la és d'escàs valor, un dens herbassar format per gramínies que es desenvolupen sobre sòls amb cert grau d'alteració d'origen antròpic, i un canyar mesclat amb esbarzerars i enfiladisses en el límit oriental de la parcel·la la finalitat del qual és delimitar-la i protegir-la de les brises marines, aquest aprofitament dels canyars està molt estés per la zona agrícola.  
Amb relació a la fauna, per a la qual s'amplia l'àmbit de la zona estudiada, aquesta es redueix a les espècies pròpies d'ambients agrícoles i periurbans. Entre les espècies esmentades dels grups de vertebrats millor representats (herpetofauna, mamífers i aus) es destaca per la seua abundància al gripau comú (Bufo bufo) i a la presència de la musaranya nana (Suncus etruscus), ambdues són espècies protegides incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat.  
Respecte al medi marí, la zona d'estudi està situada en un tram de costa .del delta del Millars. que és netament regressiva a causa de l'efecte barrera que produeix el port de Castelló al transport natural dels sediments de la deriva litoral, el flux general del qual és de nord a sud, i als escassos aportes de sediments del riu Millars en estar regulada la seua conca. Aquesta falta d'alimentació junt amb l'acció de l'onatge ha donat lloc a què la costa haja quedat reduïda a un exigu cordó de graves, molt inestable que pateix constantment modificacions pels temporals. S'ha construït una escullera de defensa per a evitar-ne aquest avanç regressiu.  
Els fons submarins estudiats fins a .5 m presenten un pendent molt suau al voltant del 2% format per arenes que s'alterna amb grans extensions de graves Amb granulometries que varien en funció de la distància a la costa, en els primers metres es troben graves de grandària xicoteta i mitjana i en les zones més profundes es troben les birles més grans. La mobilitat d'aquest tipus de substrat i l'acció constant de l'hidrodinamisme, molt intensa per la poca profunditat i per tractar-se d'una costa oberta, fa que els poblaments bentònics siguen molt reduïts, a més l'enfangament observat que també va en detriment de l'assentament de comunitats.  
Les comunitats detectades sobre aquests fons, pertanyents al pis infralitoral, tenen escassa rellevància ecològica. En les taques d'arena la biocenosi que es desenvolupa és la d'arenes fines ben calibrades. En els fons d'arena que s'estenen entre els 3 i 4 m de profunditat apareix ben desenvolupada la praderia de Caulerpa prolifera combinada amb la d'arenes fines ben calibrades, i des dels .4 m fins al final del recorregut amb substrat de graves i cantells es desenvolupa un poblament algal format per una fàcies fotòfila degradada de dictiotals.  
No s'ha detectat biocenosi o espècies d'especial interés ecològic per a la seua conservació que puguen condicionar l'execució del projecte.  
Les aigües litorals presenten una qualitat acceptable a causa de l'absència d'abocaments significatius ja que es tracta d'una costa molt oberta amb bona renovació.  
Paisatge. Es diferencien dos grans unitats de paisatge: La unitat rural constituïda per les vastes extensions de tarongers que proporciona una uniformitat paisatgística, accentuada per l'absència de relleus topogràfics o fites paisatgístiques rellevants. I la unitat litoral, amb què afronta la parcel·la, el valor intrínsec de la qual en aqueixa zona està molt deteriorat per l'estat regressiu de la costa, la destrucció de la morfologia típica de la platja en introduir els elements d'escullera.  
Sobre els elements culturals que constitueixen el patrimoni històric, artístic i arqueològic, les instal·lacions es projecten dins d'una àrea coneguda, i informada, per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià com el Calamó on se situen restes d'una vil·la romana.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat 42 impactes negatius i tres de positius. Entre els impactes negatius s'han determinat 26 compatibles i 4 moderats en la fase de construcció i, en la fase de funcionament, 8 moderats i 4 severs.  
Els efectes negatius a causa de les emissions de pols, soroll, vibracions, compactació, etc., propis de la fase de construcció (excavacions, moviment de terres, trànsit de vehicles pesants i maquinària) que es tipifiquen com a compatibles per ser de baixa intensitat que quedaran restringits a la zona d'obres i finalitzaran quan aquestes concloguen, seran minimitzats per mitjà de senzilles mesures correctores.  
Dels impactes moderats es destaquen, per ser potencialment perillosos si no s'adopten les mesures correctores adequades durant l'execució de les obres, el risc de contaminació del sòl amb olis, greixos, combustibles procedents dels vehicles i maquinària, i el derivat de crear-se runams incontrolats en la zona d'obra.  
Els altres impactes moderats prevists seran per les labors de desbrossament que afectaran negativament la vegetació de la parcel·la i alteraran la integritat paisatgística de l'entorn. S'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental que les obres es realitzaran en una zona molt transformada i de clara vocació agrícola que ha estat dedicada històricament al cultiu de cítrics, i només afectaran la vegetació i fauna d'escàs interés associada a ambients antròpics. En cap cas afectaran espècies o comunitats de fauna i flora subjectes a algun tipus de protecció.  
La incidència en l'aqüífer pel bombament d'aigua dolça per a aquesta instal·lació es considera insignificant ja que és un cabal xicotet (913 m³/ any) en comparació amb l'utilitzat per a regs o usos industrials en la comarca. A més, atesa la ubicació del pou en la cua de l'aqüífer, tot el cabal bombat per a les dues instal·lacions correspon als excedents que es descarreguen a la mar, estimats en 39 hm³/any. Per la qual cosa no suposarà un impacte significatiu sobre el proveïment global d'aigua de la zona ni per a l'equilibri hídric de l'aqüífer.  
Els impactes més severs s'associen amb l'abocament dels efluents generats pel procés que s'analitzen per al funcionament en circuit obert com el pitjor estat de funcionament de la planta.  
Els principals contaminants presents en l'abocament seran nutrients, matèria orgànica i, sobretot, sòlids suspesos procedents del metabolisme dels animals estabulats i de les restes d'aliments no ingerits, tots ells fàcilment biodegradables i assimilables pel medi. En cap cas s'abocaran substàncies tòxiques, bioacumulables o nocives per a la salut de les persones o de l'entorn. La seua incidència negativa es deu al risc que puguen desenvolupar-se processos localitzats d'eutrofització que podrien cronificar-se i perjudicar les comunitats bentòniques així com a la qualitat de les aigües.  
No s'espera efectes acumulatius respecte a l'actual abocament de la planta en funcionament, ja que es troba situada a més de 200 metres i el seu radi d'influència en cap moment ha superat els 50 metres.  
Dels diversos tipus de residus sòlids produïts en l'exercici de l'activitat (urbà, no perillós, perillós i reciclable) i classificats segons codi LER, es troben els fangs obtinguts en el tractament de filtrat que opera en sistema de circuit tancat que serà quan es genere un major volum, al voltant de 76 t/any en pes humit, i que pel seu contingut en clorurs no podran ser destinats a ús agrícola.  
S'ha tractat la incidència de les obres sobre el patrimoni arqueològic submergit l'afecció del qual es considera nul·la, i queda pendent per realitzar les prospeccions en terra, segons l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'estableixen, entre altres, les mesures següents:  
. Qualitat de l'aire. S'humectaran periòdicament o es recobriran amb materials protectors les zones d'e recollida, runams i, en general, les zones desproveïdes de vegetació exposades al vent, susceptibles d'emetre pols. Es dotarà els camions de faldons que limiten l'emissió de pols en els desplaçaments, a més aquests vehicles portaran coberts els materials pulverulents durant el seu transport. Es portarà un correcte manteniment dels vehicles i maquinària amb motors d'explosió amb revisions trimestrals.  
. Soroll i vibracions. S'insonoritzaran els compressors i la maquinària de les obres, i es durà a terme un correcte manteniment de la mateixa.  
. Permeabilitat i compactació del sòl. Es controlaran les zones de maniobra I repòs de la maquinària pesant i vehicles, així com l'acumulació de runes fora dels abocadors controlats. Després de la finalització de les obres es procedirà a un treball senzill dels terrenys compactats que no siguen ocupats per les instal·lacions, per a restaurar l'estructura del sòl i facilitar-ne la revegetació.  
. Qualitat edàfica. Es realitzarà la recollida, abassegament i tractament selectius del sòl procedent de les excavacions que puga ser d'utilitat com a terres agrícoles. En els parcs de maquinària i vehicles es disposarà de contenidors adequats per a la recollida dels abocaments accidentals d'olis, greixos o combustibles en els sòls; aquests residus perillosos seran gestionats correctament a través d'empreses autoritzades.  
. Qualitat de les aigües superficials. Les edificacions a peu d'obra empraran per a les aigües residuals sistemes compactes de depuració química i col·locaran contenidors per A la recollida i transport dels residus sòlids generats durant les obres.  
. Unitats de paisatge, geomorfologia, topografia i coberta vegetal. Concloses les obres es restauraran les àrees de treballant retirant tots els elements (maquinària, ferramentes, edificacions temporals,..) resultants d'aquestes. Es respectarà la morfologia natural del terreny, emprant-se el material d'excavació a restaurar la zona. S'establirà una coberta vegetal en les zones no urbanitzades emprant espècies arbustives i arbòries autòctones a causa de la seua major adaptació al terreny, integració paisatgística, baix manteniment i menor consum d'aigua.  
Tot el perímetre de la parcel·la tindrà un tancament translúcid compost per un sòcol de 0,9 m d'alt i malla metàl·lica d'1,5 m. Per la part interior s'instal·larà una pantalla vegetal per a potenciar la integració estètica del conjunt i facilitar-ne el manteniment.  
. Comunitats bentòniques. Es minimitzarà la grandària de l'excavació en el llit marí per a la conducció d'abocament i es recobrirà la rasa oberta amb els mateixos materials existents per a afavorir-ne la recolonització per les poblacions que componen l'actual biocenosi bentònica.   
. Abocament d'efluents. Malgrat estimar-se molt poc contaminant l'efluent, segons els càlculs realitzats sobre les concentracions de nitrogen i fòsfor esperats, es realitzarà un sistema de depuració previ al seu abocament al mar. Aquest consistirà en una reixa de desbastament, un filtre de discs i un separador de bromeres, que permetrà eliminar fins a un 90% dels sòlids suspesos i reduir de forma molt considerable les càrregues contaminants de l'efluent final. Les aigües sanitàries generades en la instal·lació se sotmetran a un tractament individualitzat abans d'unir-se a les aigües de procés, i previ al sistema de depuració per a evacuar per l'emissari submarí.  
L'empresa durà a terme un programa d'investigació i desenvolupament que li permeta dimensionar correctament el sistema de funcionament en circuit tancat. Amb aquest sistema es podrà recircular el 95% del cabal, minimitzant els abocaments al medi i aconseguir un estalvi d'energia sobretot en escalfament i bombament d'aigua.  
Respecte al sobreeixidor d'emergència en línia de costa, no es recull de manera clara si les aigües abocades al seu través han passat prèviament pel sistema de tractament establit. A la vista de l'informe favorable del Servei de Qualitat d'Aigües a les característiques del futur efluent abocat, s'haurà de procurar que per tal sobreeixidor s'evacuen les aigües igualment tractades.  
. Gestió de residus sòlids. Es disposarà de contenidors específics per a cada tipus de residu que se situaran sota cobert en un lateral de la parcel·la per a facilitar-ne la recollida periòdica per empreses gestores autoritzades.  
S'estableix un contenidor per als peixos morts recollits en bosses de plàstic. En cas d'accident o de patologies greus que generen una elevada mortaldat de peixos, s'haurà de disposar dels serveis d'una empresa especialitzada i autoritzada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a la recollida i tractament de cadàvers d'animals i subproductes.  
Pels residus perillosos generats com ara envasos contaminats (de dissolvents, pintures, reactius, desinfectants, etc.) tubs fluorescents, productes químics i altres, l'empresa s'ha inscrit en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
Amb relació als fangs obtinguts del filtrament de les aigües de procés i de la depuradora d'aigües sanitàries, es proposa que hauran de ser tractats en un filtre premsa i en forn d'assecat per a aconseguir una deshidratació mínima del 80%, afavorint-ne la estabilització i obtenció d'un menor volum per al trasllat d'aquests a un abocador. El lixiviat de la premsa s'incorporarà al sistema de depuració per al seu tractament.  
. Per a conéixer l'afecció al patrimoni arqueològic terrestre es realitzarà un seguiment de les obres en terra, en els termes que estableix la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en el seu informe de 19-4-05.  
Programa de vigilància ambiental  
En l'EIA s'estableix com a programa de vigilància ambiental el següent:  
Durant la fase de construcció, realització d'inspeccions setmanals per a comprovar que no es produeixen abocaments de residus perillosos (olis, greixos...) ni d'aigües residuals, abocadors incontrolats, et... Comprovació a final de l'obra de la restauració dels terrenys afectats i no urbanitzats, com també aquells serveis que es vegen afectats: vials, xarxa i esculleres.  
Durant la fase de funcionament la vigilància ambiental se centrarà en:  
Manteniment i control diari dels sistemes de depuració.  
Anualment, inspecció i manteniment de la conducció de desguàs.  
. Control mensual de la qualitat de l'efluent, amb presa de mostra d'aigua de l'arqueta d'abocament per a analitzar els paràmetres: pH, sòlids en suspensió, nitrogen total, fòsfor total, carboni orgànic total, microorganismes fecals (coliformes i estreptococs), oxigen dissolt, etc.  
. Control mensual de les aigües receptores, mitjançant la presa de cinc mostres d'aigua subsuperficial, tres en la platja i dos en el punt d'abocament. Es mesuraran en cada mostra a més dels paràmetres esmentats anteriors el color, transparència, salinitat, i clorofil·la a.  
. Control semestral de les comunitats bentòniques. Es prendran cinc mostres repartides regularment al llarg d'un transecte de 100 m paral·lel a la costa que tindrà com a centre el punt d'abocament. Els paràmetres que s'analitzaran: pH, matèria orgànica, composició granulomètrica i els microorganismes fecals. Al mateix temps s'efectuarà una prospecció visual per a analitzar qualitativament els poblaments bentònics, amb fi de determinar canvis anormals en la composició i diversitat de la comunitat així com en el grau d'enfangament dels fons.  
S'empraran espècies indicadores, sempre que siga possible, per a detectar alteracions ambientals significatives, per exemple la proliferació de clorifícies en el pis mesolitoral, de rodofícies filamentoses en l'infralitoral, o del bacteri Beggiatoa sp en els sediments.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) i 6 b) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de piscifactoria de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro amb emissari submarí, promoguda per l'empresa PISCICULTURA MARINA MEDITERRÁNEA, SL, situada al paratge Echevarría, partida de Calamó, polígon 10, parcel·la 243, del municipi de Burriana (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. A l'obtenció de l'informe favorable de la Direcció General de patrimoni cultural valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2. Al tractament de la totalitat de les aigües residuals que s'aboquen al mar, incloent les evacuades a través del sobreeixidor d'emergència, com també al compliment dels límits d'abocament que s'establisquen en l'autorització respectiva.  
3. L'empresa remetrà de manera anual a aquesta Direcció General els resultats, anàlisi dels mateixos i conclusions del programa de vigilància ambiental.  
4. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar a l'interessat que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 209/04-AIA  
Projecte: Projecte bàsic de les obres de millora de l'emissari submarí de la platja de l'Albufereta en el terme municipal d'Alacant  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: En la platja de l'Albufereta del terme municipal d'Alacant  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat del projecte:  
El projecte comprén dues actuacions que es resolen de manera conjunta: Per un costat substitueix el conducte d'evacuació d'aigües pluvials a la mar en lloc de l'actual que s'ha eliminat en executar diverses obres efectuades per a prevenir efectes d'inundació (canalització dels barrancs de forest Orgègia i Juncaret), que a més ara ha d'evacuar un cabal major. Per un altre, és la modificació de l'emissari submarí actual (amb abocament a cota 9.50 i diàmetre de 450 mm) que aboca l'aigua tractada de l'EDAR de forest Orgègia que està en aquest moment ampliant-se.  
El projecte planteja una nova conducció de diàmetre 1.200 mm. aconseguint la batimètrica .30m, sent la longitud marina de 4.360 m comptats a partir del pk 0+033 (coincident amb la línia de costa) que part de la fase I de l'emissari terrestre. De tota la longitud, des del pk 0+033 a pk 0+398 s'executa conjuntament amb el sobreeixidor de pluvials discorrent en la mateixa rasa, mentre que la resta (des del pk 0+398 a pk 4+393) s'executa només aquesta conducció.  
El tram submarí discorre excavat en rasa i soterrat des del pk 0+010 fins al pk 0+940 a partir d'ací l'emissari discorre sobre el fons, des del pk 4+193 fins al pk 4+393 en una longitud de 200 m, es disposen 30 unitats difusores protegides per biòtops de formigó armat de dimensions de 2'2x1.5 m.  
Es construeix així mateix una nova estació de bombament en el marge esquerre, junt amb la canalització del barranc Orgègia, prop de la platja de l'Albufereta, estant en la seua major part soterrada.  
2. Alternatives  
La ubicació està condicionada per les infraestructures existents.  
El traçat de l'emissari aporta una alternativa al projecte variant la trajectòria proposada inicialment amb eix direccional en sentit sud, per una altra consistent en reorientar l'esmentada direcció a partir de la isobata dels 5 m 25º en sentit sud-est, guanyant en salvaguarda ambiental, de manera que:  
. No s'aboca directament sobre l'alga Caulerpa racemosa, dificultant-ne la propagació, a favor de la conservació de biocenosis pròpies, en particular de les praderies de fanerògames.  
. Es redueix la superfície d'afecció a la praderia de Posidonia oceanica pel traçat de l'obra.  
. Es mantenen distàncies de separació notables (superior a 1.000 m) entre el focus d'abocament i les biocenosis amb valor per a la conservació.  
. Es manté una distància de separació suficient (3.000 m) per a garantir els requisits de qualitat ambiental de la normativa d'aigües de bany (segons les consideracions per al càlcul de la dilució relatives als paràmetres ambientals, la disposició dels difusors i el cabal de l'abocament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 3 d'agost de 2004 l'entitat de Sanejament d'aigües remet el projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental junt amb el certificat d'informació pública, així com informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics de contestació a les al·legacions formulades.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci de l'entitat pública de Sanejament d'aigües residuals en el BOE núm. 95 de 19 d'abril de 2004 i DOGV núm. 4.739, de 26 d'abril de 2004, i s'hi han presentat al·legacions per part del grup municipal d'EU-L'Entesa de l'Ajuntament d'Alacant, segons consta en el certificat remés.  
Se sol·licita ampliació de documentació en data 27 d'octubre de 2005 relativa als informes rebuts en el transcurs de la tramitació així com l'estudi sobre les possibles incidències del projecte sobre els elements integrants del patrimoni històric, artístic i arqueològic subaquàtic amb informe del Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana, dependent de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En data 29 d'abril de 2005 Sanejament remet projecte d'intervenció subscrit per un arqueòleg subaquàtic, per a la seua incorporació com a annex a l'estudi d'impacte ambiental i autorització de prospecció arqueològica.  
2. Consideracions sobre les al·legacions formulades:  
Les al·legacions presentades en extracte es refereixen a:  
1. Afecció a LIC Cap de l'Horta,es proposa una modificació del traçat de l'emissari respectant el punt final de l'abocament de l'alternativa proposada en el projecte per a evitar que el traçat discórrega per la zona LIC.  
2. Sol·liciten que es redimensione l'emissari per a un cabal sensiblement menor al previst i que les obres de millora prevegen la construcció d'infraestructures de regulació i distribució que permeten la reutilització de la pràctica totalitat de l'aigua depurada en l'EDAR de forest Orgègia.  
3. Es rebutja la construcció d'un bypass en l'actual estació de bombament que permeta evacuar a través d'emissari d'aigües residuals sense depurar, per falta d'abastiment elèctric en aquesta.  
Del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, s'emet un informe de contestació a les al·legacions formulades en el qual s'indica:  
1. Sobre possible afecció a LIC Cap de l'Horta: Que l'emissari creua 70 m de LIC, però que en aquest tram l'emissari va depositat sobre el fons, no requerint-se el seu soterrament i l'única afecció es produirà pel suport dels llasts de formigó cada 5 m sobre el fons. El traçat alternatiu que es proposa és més llarg i té la dificultat afegida de tenir la traça corba, la qual cosa resulta en terra una nimietat, però no tant en el medi marí. Deixant, no obstant això, a criteri de l'avaluació d'impacte ambiental la possibilitat de canvi de traçat.  
2. Redimensionar la canonada principal a la baixa: No es comparteix aquest punt amb l'al·legació formulada, ja que si bé s'ha de perseguir la màxima reutilització de l'aigua depurada, s'ha de garantir que els cabals elevats i tractats en la planta tenen possibilitat d'eixida en condicions d'abocament adequades sota pena de col·lapsar el sistema.  
3. Sobre el rebuig a la possibilitat d'alleugeriments d'emergència, de la mateixa manera que en el punt anterior, es considera que no és una bona pràctica en l'enginyeria d'infraestructura urbana el fet d'eliminar vàlvules de seguretat, la qual cosa no suposa que s'haja prescindit de dissenyar sistemes que eviten situacions de risc, com s'ha fet en aquest projecte, incloent un grup electrogen i instal·lació de bombes en reserva activa permanent, mantenint el sobreeixidor com a última vàlvula de seguretat.  
Respecte a la proposta de canvi de traçat que se cita en l'al·legació presentada, s'analitza en aquest procediment d'avaluació d'impacte ambiental, exposant-se l'esmentada valoració en el capítol de consideracions ambientals.  
3. Informes obrants en l'expedient:  
De les consultes efectuades en l'Àrea d'Avaluació Ambiental, es reben els informes següents:  
. L'Àrea de Qualitat Ambiental informa en data 28 de gener de 2005 sobre les actuacions previstes en el projecte bàsic, indicant a més que l'efluent de l'EDAR de forest Orgègia, que amb la nova ampliació tractarà abocaments d'una població equivalent de 600.000 habitants equivalents, tindrà tractament secundari i terciari.  
De l'examen de la documentació aportada i sense perjudici de la preceptiva autorització d'abocament a domini públic maritimoterrestre prevista en la Llei de costes que, si és el cas, atorgarà la Direcció General de Qualitat Ambiental, el Servei de Qualitat Aigües informa que la solució proposada compleix amb la legislació aplicable necessària per a l'autorització d'abocament al mar i la concessió d'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa no s'oposa a aquesta solució, no obstant això haurà de tenir-se en compte:  
. El sobreeixidor definit en el projecte haurà de complir amb les condicions especificades en l'article 5.3.1 de l'Ordre de 13 de juliol de 1993 per la qual s'aprova la instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar.  
. S'haurà d'executar un programa de vigilància i control dins del marc establit per l'article 7 de l'Ordre de 13 de juliol de 1993 per la qual s'aprova la precitada instrucció, i haurà de ser aprovat per la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Així mateix informa que s'està tramitant expedient per a autorització d'abocament a domini públic maritimoterrestre de l'esmentat projecte, estant a l'espera dels informes de diversos organismes, d'acord amb el que disposa l'article 146 del Reial decret 1471/1989.  
. Del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, s'emet un informe en què es formulen en extracte les consideracions següents:  
. Actualment, a través dels dos emissaris que es projecta substituir, l'efluent de l'estació depuradora desemboca directament sobre una biocenosi de protecció prioritària (Cymodocea nodosa), i a escassos 700 metres de la praderia de Posidonia oceanica, sent l'aportació d'aigües residuals una de les causes que contribueixen a la degradació d'aquesta important comunitat biològica, a més d'afavorir l'expansió dels tipus algars del gènere caulerpa (Caulerpa racemosa), que estan desplaçant a les biocenosis pròpies dels mitjans litorals mediterranis.  
Així mateix la distància del focus d'abocament actual és insuficient per a salvaguardar amb garanties la qualitat de les aigües de bany, detectant-se en la platja de l'Albufereta episodis d'eutrofització.  
. El projecte que es planteja, persegueix millorar la situació ambiental actual. S'aporta una alternativa al projecte mitjançant la variació de la trajectòria proposada inicialment en reorientar la direcció sud inicial per una altra 25º en direcció sud-est partir de la isobata dels 5 m.  
. Ambdós traçats afecten el LIC Cap de l'Horta, àrea exclusivament marina i litoral proposada per a incloure algunes praderies de Posidonia oceanica en estat variable de conservació, així com alguns ecosistemes d'interés. A més de les esmentades praderies de posidònia (\*1120) i cimodocea (1110), apareix en la zona vegetació de penya-segats amb limònium endèmics (1240) i coves marines submergides (8330).  
No obstant això, en la trajectòria alternativa proposada, s'evita l'abocament en la zona de distribució de l'alga Caulerpa racemosa, evitant-ne la proliferació i per tant contribueix a la conservació de l'ecosistema marí tipus del Mediterrani sud-occidental. Així mateix, l'abocament del nou projecte desemboca sobre bicenosis d'escàs valor ecològic (mata morta de posidònia amb arenes fangoses, detrític enfangat).  
Finalment en aquest informe es conclou que:   
. Els abocaments al mar que es produeixen en l'actualitat a l'Abufereta provoquen un efecte negatiu sobre la praderia formada per la fanerògama Cymodocea nodosa, i constitueix una de les causes de degradació de la praderia de Posidonia oceanica existent. Així mateix, la distància al focus d'abocament és insuficient per a salvaguardar amb garanties la qualitat de les aigües de bany. En relació amb açò, en la platja de l'Albufereta es detecten episodis d'eutrofització.  
. El projecte que s'estudia persegueix millorar la situació ambiental actual, aportant únicament una alternativa al projecte, la qual afecta el traçat de l'emissari. En aqueix sentit, aquest Servei considera més favorable la trajectòria alternativa, en minimitzar l'impacte tant en la fase de construcció com en la fase d'abocament sobre la praderia de Posidonia oceanica.  
Per la qual cosa vistes les consideracions reflectides anteriorment, s'informa favorablement sobre el projecte, en considerar que la solució aportada pel mateix resulta ambientalment més favorable que la situació actual de l'abocament.  
No obstant això, es recomana aplicar les mesures correctores establides per l'Institut d'Ecologia Litoral que figuren en el document núm. 5.  
En la tramitació d'autorització d'abocament a la mar en la Direcció General de Qualitat Ambiental, fins a la data s'ha sol·licitat informe els organismes següents:  
. Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient; Ajuntament d'Alacant; Direcció General de Pesca de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació; Conselleria de Turisme; Capitania Marítima de la Direcció General de la Marina Mercant; Comandància Militar de Marina del Ministeri de Defensa; Divisió de Ports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Es remeten els informes següents:  
. De l'àrea d'Infraestructures I+D+I, de la Conselleria de Turisme, s'informa favorablement condicionat que les conduccions al seu pas per la platja de l'Albufereta queden integrats al voltant de la platja mateix. (7 de març de 2005).  
. De la Capitania Marítima d'Alacant de la Direcció General de la Marina Mercant s'emet un informe (14 de març de 2005) on indica que considera més idoni el traçat alternatiu previst (canonada reorientada 25º direcció sud-est partir d'isobata-5), ja que en el projecte inicial de l'emissari (direcció sud), part de la canonada s'introduïa en l'interior de la zona 2 d'ancoratge situada en la badia d'Alacant, reservada a vaixells de mitjà i gran port que esperen el seu atracament en port o busquen refugi per mal temps, amb la qual cosa s'evita el risc de danys o ruptura d'emissari ocasionats per les àncores dels vaixells durant la maniobra d'ancoratge i permanència en l'ancoratge.  
Així mateix formula una sèrie de consideracions sobre senyalització i notificació d'execució d'obres.  
. De la Gerència Municipal d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alacant (1 d'abril de 2005), s'emet un informe favorable, formulant consideracions relatives a què s'instal·le un desbast de gruixos mitjançant reixes de funcionament automàtic en l'estació de bombament, i contenidor de residus; instal·lació de telecomandament i telecontrol en la EB, integrada en el sistema de telecomandament i telecontrol de l'EDAR de forest Orgègia; instal·lació de desodorització del la EB amb carbó actiu.; minimització de l'impacte visual de la EB; connexió d'EB amb arqueta de capçalera de la conducció de pluvials per a reduir al màxim els abocaments d'aigües pluvials directament a la platja.  
. De la Comandància Militar de Marina del Ministeri de Defensa s'emet un informe favorable (21 d'abril de 2005)  
. De la Direcció General de Transports, Ports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, s'emet un informe favorable en data 9 de maig de 2005, ressaltant la necessitat realització de l'obra projectada com a finalització de les actuacions en la canalització dels barrancs d'Orgègia i Juncaret, sent a més una demanda veïnal dels usuaris de la platja de l'Albufereta.  
. De la Capitania Marítima d'Alacant, informa quant a la modificació del traçat de l'emissari en el tram final d'aquest per a evitar l'ocupació de la zona 2 d'ancoratge de la badia d'Alacant, la Mancomunitat de l'Alacantí contesta el 27 d'abril de 2005 acceptant la modificació.  
. De la Direcció General de Pesca de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, s'emet un primer informe de data 17 de març de 2005 desfavorable per l'afecció a la praderia de posidònia, sent més intens entre les batimètriques .12 i .22 (en el tram final de l'emissari). Posteriorment en data 13 de juliol de 2005 emet un informe favorable després de les modificacions introduïdes per la Mancomunitat de l'Alacantí remeses en data 21 de juny de 2005, consistents en no executar l'obra discorrent l'emissari submarí en solc sobre la superfície, sinó situar la conducció sense solc on recolzar-se modificant els elements d'ancoratge, donant-los una alçària superior evitant tocar el fons marí (permetent una làmina lliure de 0'30 m entre el fons i la rasant de la conducció).  
Afeccions legals:  
Afecta l'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa haurà de disposar de l'autorització preceptiva de la Direcció General de Costes.  
Per a l'abocament al mar, haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament que ara es tramita, amb els límits que s'establisquen en aquesta. Així mateix tant l'execució com el funcionament pot tindre incidència en la qualitat d'aigües de bany, per la qual cosa resulta extremadament important que es complisquen els esmentats paràmetres en l'aigua abocada a través de l'emissari, així com els calendaris d'execució d'obres.  
El traçat de l'emissari transcorre pel Lloc d'interés comunitari de Cap de l'Horta, àrea exclusivament marina i litoral, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures preventives i correctores que s'establisquen a través de la present resolució i de les autoritzacions sectorials corresponents.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
En el projecte de l'emissari, els principals elements ambientals que poden veure's afectats són, en la fase d'execució de les obres, les poblacions comunitats bentòniques. Destacant la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, ambdues constituents dels hàbitats prioritaris del LIC Cap de l'Horta. No obstant això, el tram que transcorre soterrat que constituiria la major afecció, es troba fora del LIC, i únicament afectarien en la zona de LIC els llasts de formigó depositats sobre el fons.  
Així mateix es pot produir afecció als poblaments bentònics per l'efecte de terbolesa ocasionada pel soterrament de la canonada (fins a la isobata dels 8 m), especialment a la Cymodocea nodosa que també afectaria transitòriament la qualitat d'aigües de bany per la seua proximitat a la zona costanera.  
Un capítol que s'ha de considerar és la possible afecció a elements integrants del patrimoni històric artístic, ja que tal com reconeix l'estudi arqueològic previ, la zona correspon a diversos assentaments humans interpretats pels excavadors com un port en el jaciment iber del Turó de les Basses i l'excavació del moll altoimperial del port de Lucèntum, de la qual cosa es desprén que la zona ha tingut una gran activitat històrica, presentant per tant una alta probabilitat de trobar restes integrants del patrimoni. Resulta necessari, per tant, efectuar les preceptives prospeccions arqueològiques que permeten determinar les mesures preventives que s'han d'adoptar per a la preservació del patrimoni històric, i si resultara necessari com resultat de l'informe de la Direcció General de Patrimoni, que s'efectue el seguiment de les obres per un arqueòleg especialitzat.  
. En la fase de funcionament el principal impacte és el causat pels abocaments sobre la qualitat de l'aigua de mar, que influeix també sobre la pervivència de les comunitats bentòniques, la riquesa piscícola i conseqüentment sobre l'activitat pesquera. Respecte a la distància del punt d'abocament a la línia de costa, s'amplia més enllà dels 200 m que des de la línia de costa, recomana la normativa per al compliment dels objectius de qualitat: 400 m en la platja del Postiguet; 900 m en la platja de l'Albufereta; 700 m en la platja de l'Almadrava.  
. En la proximitat a la desembocadura d'emissaris, l'eutrofització afavoreix el creixement de l'alga Caulerpa prolifera (i Caulerpa racemosa en algunes zones) que va desplaçant i substituint la Cymodocea nodosa que concentra un gran nombre d'espècies, algunes de gran valor econòmic (mabra, daurada, llenguado).  
. El traçat alternatiu que es proposa en l'annex núm. 5 de l'estudi d'impacte ambiental que minimitza la superfície de posidònia afectada, en particular aquella que es troba en millor estat de conservació. Així mateix l'alternativa alleuja les conseqüències ambientals de l'abocament, evitant abocar en una zona on hi ha l'alga Caulerpa racemosa, espècie que podria veure afavorida la seua expansió per les aigües residuals, en detriment de la distribució de les praderies de fanerògames marines.   
En l'alternativa proposada al projecte inicial, el punt d'abocament té una distància de separació de les porcions de praderies en òptim estat (superior a 1.000 m per a la seua part profunda i major de 3.000 m en la part superficial del Cap de l'Horta), que resulta prou per a salvar l'impacte de l'abocament, segons els càlculs de la dilució, fins i tot en els casos més desfavorables quant a la direcció i freqüència dels vents.  
Respecte al canvi de traçat que proposa l'al·legació presentada, cal indicar que, al marge de raons tècniques que puga considerar la Conselleria d'Infraestructures i Transport per les dificultats d'execució del traçat corb, ambientalment no s'aporta informació amb el grau de detall necessari per a poder considerar que resulta millor alternativa que la proposada per l'Institut d'ecologia litoral després d'haver efectuat un estudi bionòmic exhaustiu.  
D'altra banda, la mateixa presència física de l'emissari representa un efecte positiu, com a element dissuasori de possibles impactes mecànics (com la pesca d'arrossegament il·legal), sobre les praderies de posidònia.  
Per això, cal considerar que les obres de millora de l'emissari submarí actualment existent, suposa una disminució dels efectes negatius de l'abocament sobre la qualitat de l'aigua, així com les praderies de Posidonia oceanica (a escassos 700 metres del punt d'abocament actual i de Cymodocea nodosa on aboca directament) i una menor possibilitat de proliferació de la Caulerpa racemosa que actua com a competència de les biocenosis autòctones, i en especial es considera l'alternativa al projecte inicial consistent en el gir 25º al sud-est a partir de la isobata dels 5 m com ambientalment més acceptable que el projecte inicial d'acord amb les conclusions a què s'ha arribat després de les prospeccions i estudis efectuats.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures correctores encaminades a evitar majors danys a les comunitats bentòniques sobre les quals transcorre l'emissari, atenuar la terbolesa de l'aigua de mar i les molèsties a veïns i activitats turístiques de la zona. Entre elles, les més rellevants són:  
En la fase de construcció  
En l'emissari soterrat, emprar recobriment de granulometria i característiques fisicoquímiques sensiblement iguals a les existents en el medi.  
. Adequar els treballs a l'època hivernal per a disminuir la possibilitat d'enterboliment de l'aigua i evitar impactes sobre les activitats turístiques.  
. Abalisament de l'emissari i les seues boques difusores.  
. Apunta que convindria la instal·lació d'infraestructures a manera de blocs o mòduls recifals al llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura com a actuació dissuasòria enfront d'actuacions nàutiques d'inferir danys en la conducció i en el sistema de difusió de l'efluent. Aquests poden així mateix servir de substrat que facilite l'assentament d'organismes incrustants filtrants o sestonòfags, que contribuirien a l'eliminació de la matèria orgànica aportada per l'abocament, minimitzant l'impacte de l'efluent sobre la qualitat tròfica del medi receptor.  
En la fase d'explotació:  
. Reduir al mínim l'abocament, seguint la premissa de la màxima reutilització possible, i en tot cas no superar el cabal d'1'2 m³ /s, paràmetre que ha servit com a base per a determinar-ne la dilució i radi d'incidència en el mitjà receptor.  
. Possibilitat de rastrejar una vegada a l'any el fons marí veí a la desembocadura de l'emissari a fi de remoure el substrat i propiciar-ne l'aireig.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I-6-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte bàsic de les obres de millora de l'emissari submarí de la platja de l'Albufereta en el terme municipal d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1. Es considera l'alternativa al projecte inicial consistent en el gir 25º al sud-est a partir de la isobata dels 5 m com ambientalment més acceptable que l'inicialment projectat d'acord amb les conclusions a què s'ha arribat després de les prospeccions i estudis efectuats.  
2. En la qualitat de l'aigua abocada es compliran els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar, així com les prescripcions que en ella s'establisquen sobre el programa de vigilància.  
3. S'instal·laran estructures a manera de blocs o mòduls recifals a llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura, a fi d'evitar danys en la conducció i sistema de difusió de l'efluent per actuacions nàutiques.   
4. Es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del Programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com de les comunitats bentòniques i altres possibles incidències que s'hagen pogut produir.  
5. S'haurà de remetre prèviament a l'execució de les obres un informe indicant les pedreres i zones de préstec previst per a l'execució de les obres, així com de les zones d'abocament dels materials sobrants, i realitzar si és el cas les tramitacions preceptives. En el cas de trasllat a un abocador marí únicament es realitzarà abocament del material sobrant de les excavacions marines i sempre realitzant un estudi previ dels fons marins en el lloc previst per a la ubicació d'aquest.  
6. Les actuacions arqueològiques hauran de dur-se a terme amb les autoritzacions pertinents de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, conforme als articles 60 i 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, incorporant els condicionants establits per a les mateixes. L'estudi arqueològic haurà de realitzar-se preferentment abans de la redacció del projecte definitiu, i en tot cas prèviament a l'execució de les obres. Els resultats de l'estudi hauran de disposar d'informe favorable del Centre d'Arqueologia Subaquàtica que resultarà vinculant per a l'execució del projecte. En el cas que fóra necessari, s'efectuarà un seguiment arqueològic de l'obra, supervisat per arqueòleg.  
7. En l'estació de bombament es disposaran els mecanismes necessaris per a evitar olors i molèsties per sorolls a la població. Així mateix s'adoptaran les formes i acabats que no produïsquen impacte visual negatiu.  
8. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 253/04-AIA  
Títol: Gestor de residus perillosos  
Promotor: LABORATORIOS ALFIVAL, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: C/ Bras de Palau, 12, del polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte que LABORATORIOS ALFIVAL, SL, té previst realitzar és la gestió de residus perillosos procedents de tallers de joieria.  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recepció, classificació, agrupament i emmagatzemament temporal previ al tractament d'aquests.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Pel que fa a l'emplaçament i les construccions, la indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una nau industrial elevada en una parcel·la del polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell (València). L'accés a aquesta es fa a través del C/ Bras de Palau. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi de Beniparrell, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial.  
La nau industrial, d'aproximadament 380 m² de superfície i una sola planta d'una alçària lliure de set metres, ocupa quasi tota la parcel·la, i deixa un xicotet pati descobert en la part posterior. Es tracta d'una nau adossada, amb confrontants a l'oest i a l'est, d'estructura metàl·lica a base de pilars i bigues amb unions soldades i parets de bloc de formigó. El procés industrial de gestió de residus es desenvoluparà sobre una superfície de 300 m², i queda la resta destinada a lavabos i vestidors, sobre els quals s'eleva un entresolat en què es troben els despatxos i el laboratori. La zona destinada al procés industrial es pot dividir en set àrees: recepció i emmagatzemament de residus, pretractament d'escòries, pretractament (evaporació i calcinació), fosa, atac àcid, neutralització d'aigües residuals i llavada de gasos (disposada en el pati posterior).  
Pel que fa a l'activitat, el procés industrial de gestió de residus projectat persegueix la recuperació dels metalls preciosos (or i plata) i el coure continguts en els residus procedents dels tallers de joieria. Quant als residus que s'han de tractar, es tracta dels procedents de les operacions de polit (filtres, sals, solucions que contenen cianurs), àcids procedents del treball dels metalls (nítric, sulfúric i aigua règia), així com escòries de fosa, absorbents i cresols residuals. Pel seu estat físic, poden dividir-se en residus líquids i sòlids. Als residus líquids se'ls sotmet a una etapa d'evaporació prèvia al seu tractament conjunt amb els residus sòlids. Encara en estat sòlid, a les escòries també se les sotmet a un pretractament per trituració i tamisat.  
En línies generals, el tractament persegueix la separació per etapes de l'or, la plata i el coure. Concretament, el tractament consisteix en la calcinació de la mescla sòlida, separació magnètica del ferro, addició d'escorificadors, fundents i una primera fosa per a obtenir una colada en lingots de metalls mesclats (or, plata i coure). Aquests lingots se sotmeten a un atac àcid per a dissoldre'ls, i a la dissolució se li afigen reactius per a precipitar l'or en dissolució. El fang àuric així obtingut es fon per a obtenir or en lingots que se sotmeten a un laminat. A la dissolució, ja exempta d'or, però amb plata i coure dissolts, se li afigen reactius per a precipitar plata. El fang argèntic així obtingut es fon per a obtenir plata en lingots que se sotmeten a un laminat. Finalment, a la dissolució exempta de coure i plata, però amb coure dissolt, se li afigen reactius per a precipitar el coure, obtenint un fang cúpric que es fon per a obtenir coure en lingots que se sotmeten a un laminat.  
Aquest tractament genera emissions atmosfèriques procedents tant dels combustibles, com de les substàncies que s'han d'evaporar, calcinar o fondre, com també residus sòlids (escòries) i aigües residuals.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de novembre de 2003, el Servei de Residus Industrials remet el projecte, projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
Afeccions legals  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà (recollida, transport, emmagatzemament temporal i tractament) residus perillosos i, al seu torn, generarà diversos residus durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga d'aplicació, com pot ser la llicència d'activitat.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La gestió de residus proposada aconsegueix la reintroducció en el circuit comercial dels metalls preciosos (or i plata) i del coure continguts en els residus procedents dels tallers de joieria, per la qual cosa es tracta d'una operació de valoració de residus ja que recupera els recursos continguts en els residus tractats.  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, atemptant contra la salut dels ciutadans.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'una planta de tractament de residus procedents dels tallers de joieria en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. S'aporta un complet inventari ambiental, del qual es pot destacar la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i la proximitat de la parcel·la al sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i al barranc de Picassent o Beniparrell, íntegrament canalitzat al pas d'aquest pel terme municipal de Beniparrell, d'acord amb l'actuació EVC21+ del PATRICOVA.  
Atesa la tipologia de l'activitat i com està dantropitzat el lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic (totalment antropitzat), perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
Respecte al sòl i les aigües, i malgrat la deficient cartografia temàtica aportada, cal assenyalar que la nau industrial objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per LABORATORIOS ALFIVAL, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en el polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell, de les accions del projecte explicades en la descripció de l'actuació, s'identifiquen com a susceptibles de produir impactes l'emmagatzemament i utilització de productes químics, la producció de residus, la generació d'aigües residuals, les emissions atmosfèriques i el soroll.  
Dels factors ambientals definits en l'inventari ambiental, s'identifiquen com a susceptibles d'alteració, dins del medi físic, l'atmosfera (qualitat d'aire i nivell de soroll), l'aigua (qualitat de les aigües) i el sòl (sòl-aqüífers), dins del medi biòtic la vegetació i la fauna, dins del medi perceptual i social, el paisatge, la sanitat, l'ocupació, l'acceptació social i la diversificació econòmica.  
Així, després de la identificació d'accions i factors, es presenta una matriu reduïda d'identificació d'impactes, i posteriorment una matriu de valoració d'impactes després de l'adopció de mesures preventives i o correctores. La valoració d'impactes es fa en primer lloc de manera qualitativa, emprant amb aquest fi els conceptes tècnics de l'article 10 i l'annex l del Reial decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental. Per a la valoració quantitativa s'empra un procediment algebraic, consistent en l'obtenció de la valoració de l'impacte, obtingut de la multiplicació del signe de l'impacte (positiu o negatiu), per la magnitud de l'impacte, i la seua posterior multiplicació per un factor de correcció funció de la importància de l'entorn afectat vs probabilitat que es produïsca l'impacte. La valoració de l'impacte així obtingut, es va sumant sobre cada factor, per a acabar multiplicant-lo per la clau numèrica emprada per a valorar els impactes des de compatible a crític.  
Així, tant qualitativament com quantitativament, es conclou que els impactes seran en tot cas compatibles. És ressenyable que la valoració quantitativa aporta poc en absència d'alternatives amb què comparar.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
Pel que fa al soroll, els focus de generació de sorolls i vibracions seran bàsicament les operacions de recepció i emmagatzemament, la trituradora, els equips per al treball dels lingots (laminatge, trefilatge, trepatge, etc.), i els equips d'extracció d'aire i ventilació de la nau.  
Per a reduir aquest tipus de contaminació no es projecta l'adopció de cap tipus de mesura correctora, com podria ser disposar d'una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor (tancar els equips de treball mecànic, emprar deflectors en les entrades i eixides d'aire, operar amb les portes i finestres tancades, etc.).  
No obstant això, d'acord amb les mesures realitzades en la façana (vial d'accés, ús terciari) i en el pati posterior de l'empresa (ús industrial),es comprova que el soroll generat per les instal·lacions existents en l'empresa no és superior, en cap cas, als límits màxims establits en la legislació per al període diürn, que és el que es correspon al torn de treball de l'empresa.  
2. Contaminació atmosfèrica.  
Les emissions atmosfèriques es verificaran en els processos d'evaporació, calcinació, fusió primària (fusió de la mescla de residus sòlids), atac àcid i fusió secundària (fusió dels fangs metàl·lics obtinguts en la tres fases de precipitació de metalls).  
En aparença, tant l'evaporació dels residus líquids (els procedents de tallers de joieria i els procedents dels sistemes de llavada de gasos) com la posterior calcinació dels residus sòlids es du a terme en els forns de llenya (3) de què disposa l'empresa. Les emissions del procés d'evaporació estaran formades pels gasos de combustió de la fusta per un costat (partícules, CO, CO2, SOx, NMVOC's i NOx), i els de l'evaporació dels residus per un altre (bàsicament aigua, junt amb .segons s'assenyala. cianurs, sulfurs, nitrats, etc., per la qual cosa s'entén que malgrat que no s'assenyala entre els residus que s'han de gestionar, es persegueix donar tractament a banys electrolítics, probablement procedents d'operacions de platejat). De manera semblant, les emissions del procés de calcinació de residus sòlids estaran formades pels gasos de combustió de la fusta, més els procedents de la calcinació (novament aigua, junt amb tots aquells elements susceptibles de volatilitzar-se en aquesta etapa: matèria orgànica, metalls en funció de la temperatura, partícules). Per al tractament d'aquests gasos, es disposa d'una columna de llavatge de fums en contracorrent amb aigua, al costat dels forns de llenya.  
La fosa d'aquests residus sòlids una vegada calcinats, es du a terme junt amb escorificants i fundents en un forn de gasoil. Per tant, les emissions del forn de gasoil seran les procedents de la combustió del gasoil, més les procedents de la fosa del sòlid junt amb els fundents i escorificants. Si bé, les emissions de la combustió del gasoil són conegudes, les de la fosa podran ser metalls en funció de la temperatura, partícules, halògens en forma d'hidrurs o àcids (dels fundents o escorificants), etc. No es compta amb cap equip per al tractament d'aquests gasos, sinó que s'emeten directament a l'atmosfera interior de la nau, encara que s'assenyala que la indústria ja ha adquirit un equip per al tractament d'aquest corrent, i que el seu funcionament es durà a terme en breu.  
En l'atac àcid dels lingots de metall mesclat (or, plata, coure) procedents de la primera fusió, es desprenen els gasos de la combustió de butà (ja que l'atac àcid es fa en calent) i boirines àcides (gasos procedents de l'àcid nítric i l'àcid clorhídric). Aquestes emissions són recollides a través d'una campana extractora, i conduïdes a una torre de llavatge de gasos situada en el pati posterior, on es tracten en contracorrent d'aigua amb sosa per a l'ajust del pH.  
Els gasos procedents de la segona fusió (fusió dels fangs metàl·lics, bé siguen aúrics, argèntics o cúprics), que es du a terme emprant propà, igual que els procedents de la primera fusió, s'emeten directament a l'atmosfera interior de la nau, i igualment, es preveu recollir-los i tractar-los junt amb els de la fusió primària en un equip per al tractament d'aquests corrents, la posada en marxa del qual es durà a terme en breu. L'interés de la indústria en la captació i tractament d'aquest corrent no se circumscriu únicament a la protecció del medi o dels treballadors, també es planteja la recuperació de partícules de metalls preciosos que hagueren pogut desprendre's.  
Amb tot això, els focus d'emissió seran els procedents dels sistemes de tractament de gasos, (2) ja instal·lats (tractament dels corrents procedents de l'evaporació i calcinació, d'una banda, i per un altre de l'atac àcid) i un altre més que s'instal·larà en breu (per al tractament de les emissions procedents de la fosa primària i secundària). En total, tres focus.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el seguiment de les emissions a la posada en marxa i cada cinc anys (grup C) d'acord amb el que estableix el Decret 833/75 que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, però no s'estableixen els contaminants que s'han de mesurar. No obstant això, i malgrat la seua grandària, la indústria es troba recollida dins del grup B, punt 2.4., metal·lúrgia no fèrria, apartat 2.4.2. Refosa de metalls no ferris. Els límits d'emissió, serien els corresponents al punt 27, activitats industrials diverses no especificades.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica.  
L'aigua necessària per al procés industrial prové de la xarxa general de subministrament. Així mateix, fa falta aigua destil·lada, tot i que no es detalla si es compra així, o es disposa d'un equip per a dur-lo a terme in situ.  
Pel que fa a les aigües residuals, en la indústria es generaran aigües sanitàries i aigües industrials. Les aigües residuals industrials es tractaran prèviament al seu abocament, junt amb les aigües residuals sanitàries sense tractar, a la xarxa de sanejament municipal, que envia les aigües per al tractament d'aquestes en l'EDAR Pinedo-2, junt amb les aigües residuals d'Albal, Alcàcer, Alfafar, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Mislata, Picassent, Sedaví, Silla, València, Benetússer, Burjassot, Paiporta i Picanya.  
Les aigües residuals industrials que es generen en la indústria són les procedents dels sistemes de tractament de gasos, les de llavada dels fangs metàl·lics (aúrics, argèntics i cúprics), i les que malgrat haver sigut admeses en les instal·lacions, no són aptes per al seu tractament pel baix contingut en metalls d'aquestes.  
El tractament previst per a aquesta aigua és, en aparença, un simple ajust del pH a través de l'addició de sosa, no obstant això, cal recordar que són aigües amb presència de cianurs, sulfurs, nitrats, etc. Per la qual cosa el simple ajust del pH no sembla prou per al tractament d'unes aigües que, per exemple, en el cas dels cianurs, requeririen una etapa d'oxidació. Per tot això, s'entén que amb el sistema de tractament d'aigües amb què compta la indústria, no es poden tractar residus líquids que continguen cianurs.  
Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa. En l'estudi d'impacte ambiental no s'analitza prou aquest aspecte.   
Residus gestionats i generats  
Les operacions de gestió de residus projectades són la recepció, classificació, agrupament i emmagatzemament temporal previ al seu tractament de residus procedents de tallers de joieria: els procedents de les operacions de polit (filtres, sals, solucions que contenen cianurs), àcids procedents del treball dels metalls (nítric, sulfúric i aigua règia), residus líquids, així com escòries de fosa, absorbents i cresols residuals. Així mateix, amb el tractament previst es generaran aigües residuals dels equips de llavatge de gasos (tractades in situ), escòries i els residus derivats del funcionament normal i manteniment de les instal·lacions: envasos residuals, absorbents, fungibles d'oficina, etc.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental en què s'assenyala el seguiment de l'abocament d'aigües residuals (sense especificar periodicitat), les emissions atmosfèriques i la generació de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.D de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzemament en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental, el projecte per a la gestió de residus perillosos procedents de tallers de joieria, promogut per LABORATORIOS ALFIVAL, SL, que s'ha de situar en el c/ Bras de Palau, 12, del polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell (València), en els termes que estableix el projecte, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Quant a la generació i gestió de residus:  
1.1 Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el seu funcionament normal, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
1.2 Vist el sistema de tractament d'aigües residuals presentat, en el que únicament es preveu la regulació del pH, tant els residus líquids amb baixos continguts en metalls, com les aigües residuals internes procedents del tractament de gasos de l'equip d'evaporació, es gestionaran a través de gestor extern autoritzat, en tant que no s'implemente un verdader tractament d'aigües residuals.  
1.3 Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. Mesuraments de les emissions dels diferents contaminants a l'eixida els tres focus (les unitats de tractaments de gasos), realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Els límits dels diversos contaminants seran, els corresponents al 27, activitats industrials diverses no especificades.  
. Quants als mesuraments d'autocontrol de les emissions, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa, atesa la grandària de la indústria, poden obviar-se.  
. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Beniparrell.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Controlar les emissions dels equips de procés, per al qual s'elaborarà un pla de vigilància de la salut que, realitzat d'acord al Reial decret 374/2001, de 6 d'abril, sobre la protecció de la salut i la seguretat dels treballadors contra els riscs relacionats amb els agents químics durant el treball, vindrà a implementar el programa de vigilància ambiental.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental es remetran anualment a l'Ajuntament de Beniparrell i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com poden ser la llicència municipal d'activitat i l'autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 292/03-AIA  
Promotor: Sr. Luis Matutano Aranda  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
Objecte del projecte: Explotació de calcària en lloses classificades segons la Llei de mines com a: recursos de la Secció A.   
Localització: Parcel·la 17 del polígon 18 del terme municipal de Vilafranca.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte  
La parcel·la on es projecta l'explotació se situa en el punt quilomètric 5,5 de la carretera que va des de Vilafranca a La Iglesuela del Cid, a mà dreta en el sentit indicat i afrontant amb aquesta. Al nord-oest afronta amb la rambla de Las Truchas.  
Les roques que es desitgen explotar són calcàries bioclàstiques groguenques.  
La zona presenta cultius agrícoles de secà, zones de matoll i d'antics cultius, així com pastiu llenyós mixt d'espècies més o menys xeròfiles.  
La superfície per a la qual se sol·licita l'aprofitament és de 29.473 m².  
L'explotació es planifica mitjançant mitjans manuals i mecànics, amb arrancada per pala mecànica frontal o retroexcavadora, en un front de tres bancs i alçària màxima d'un metre per banc, que començarà l'explotació per l'est i avançarà cap a l'oest. El talús de cada banc és d'uns 70º. La plaça de pedrera disposa d'un pendent del 2% per a drenar les aigües pluvials.   
Existiria un massís de protecció de dos metres com a mínim entre l'explotació i la carretera.  
Els estèrils estan constituïts principalment per argiles i per un 30% de calcàries que no compleixen les especificacions de mercat, es recollirien en la plaça de pedrera i servirien per a l'etapa de restauració.  
No es considera necessària cap planta de tractament.  
Es preveu que l'explotació tinga un règim de treball continu al llarg de l'any i una producció anual d'uns 3.000 m³. El volum total que s'ha d'extraure és de 117.893 m³ i el volum de calcària comercial és de 64.195 m³. S'estima la vida de la pedrera en uns 21 anys.  
La roca es vendria en la mateixa pedrera.  
Alternatives  
No s'ha presentat un estudi de les diverses alternatives d'explotació des d'un punt de vista ambiental.  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
El 24-7-03 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació per a iniciar la tramitació.  
El 1-10-03 es va rebre la notificació del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló d'haver sigut sotmés el projecte al tràmit d'informació pública, sense haver presentat al·legacions durant el termini concedit.  
El 7-11-03 es va informar al promotor de l'estat de l'expedient i se li va demanar una ampliació de documentació tècnica, al mateix temps que se li va sol·licitar l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
El promotor va contestar al requeriment el 28-11-03 sense aportar la documentació sol·licitada. Se li va recordar que si en el termini de 3 mesos no es rebia la documentació sol·licitada es procediria al tancament de l'expedient.  
El 19-5-04 se li va reiterar al promotor la sol·licitud d'ampliació de documentació quant a l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, així com a algunes deficiències de l'inventari ambiental, el grau d'ocupació de les espècies en el medi, la valoració ambiental de les possibles afeccions a aquestes, mesures correctores per a la preservació i conservació dels hàbitats de les esmentades espècies i l'elaboració d'un pla de vigilància i control amb mesures concretes.  
El 6-7-04 el promotor va aportar una ampliació de documentació on també indicava que no havia rebut l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
El 30-3-05 es va emetre una resolució de caducitat per no haver completat els continguts del requeriment anterior.  
El 27-4-05 el promotor va remetre un recurs d'alçada.  
Amb data 27-7-05 s'admet en la seua totalitat el recurs d'alçada presentat, revocant-se la resolució de caducitat emesa en data 10-3-05.  
Informació pública  
El projecte ha estat sotmés al període d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions durant el termini concedit.  
Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
En data 10-06-05 es va sol·licitar un informe l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori (Servei d'Ordenació Sostenible del Medi). En data 14-06-05 es va sol·licitar un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló. En data 16-06-05 es va sol·licitar informe a l'Ajuntament de Vilafranca.  
Informes sectorials  
. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi ha emés un informe que es refereix, exclusivament, a:  
. La possible afecció del projecte a llocs d'interés comunitari (LIC).  
. Zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA)  
. Espais naturals protegits, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
El projecte de la Pedrera Vilafranca es troba dins de l'àmbit territorial del LIC L'Alt Maestrat, el qual és una àrea muntanyosa de gran qualitat paisatgística, en què destaquen nombrosos barrancs que són refugi d'espècies singulars en el mediterrani. Alternant els barrancs, destaquen els erms amb savines, pròpies de les altes muntanyes maestracenses. A més, es localitzen en el seu interior dos refugis importants per a rates penades. Entre la gran diversitat d'hàbitats presents en la zona, cal destacar per la seua extensió i interés els alzinars i rouredes, a més dels bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga, els matolls arborescents amb Juníperus i els prats alpins i subalpins calcaris i els pendents rocosos calcícoles.  
En la zona abunden les espècies Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, etc. Entre els quiròpters, s'ha mencionat la presència en les coves de la zona espècies com Miniopterus schreibersii, Myotis myotis o Barbastrella barbastrellus.  
La zona del projecte d'explotació no afecta cap dels hàbitats definits en la Directiva 92/43/CEE. No obstant això, en les proximitats es troben els hàbitats denominats: rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis, i alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
El projecte es troba fora de l'àmbit de les ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
La pedrera no afectaria l'àmbit territorial de cap espai natural protegit previst en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
Vistes les consideracions anteriors, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi emet un informe desfavorable, en considerar que l'obertura i explotació de la pedrera de calcària, al terme municipal de Vilafranca (Castelló), podria ocasionar efectes negatius apreciables sobre el LIC L'Alt Maestrat.  
. Informe de l'Ajuntament de Vilafranca:  
L'Ajuntament de Vilafranca ha informat que la parcel·la 17 del polígon 18 del terme municipal de Vilafranca (Castelló), es troba en sòl no urbanitzable amb protecció paisatgística.  
El capítol VI de les normes urbanístiques subsidiàries del planejament del municipi de Vilafranca, estableix l'àmbit, usos i condicions de l'edificació en aquest tipus de sòl:   
Article 4.6.1 Àmbit:  
Comprén aquelles àrees del sòl no urbanitzable que per les seues especials qualitats paisatgístiques han de ser preservades d'aquells usos o construccions que posen en perill l'existència d'aquestes.  
Article 4.6.2 Usos i condicions de l'edificació:  
S'autoritzen els usos que ajuden a valorar o divulgar el valor paisatgístic, prohibint-se tot projecte, actuació o edificació que pose en perill o destruïsca el paisatge o equilibri natural.  
No s'autoritzen cap altre tipus d'edificació, tanca, obertura de camins, aterrament, explanació o ús no especificat anteriorment.  
En la zona on s'emplaçaria la pedrera són típiques les construccions de pedra en sec (murs, parets, pous, casetes, etc.), les quals són considerades per l'Ajuntament de gran valor patrimonial, per la qual cosa està realitzant grans inversions econòmiques per a promoure'n la conservació.  
La Pedrera Vilafranca se situaria en una zona de protecció paisatgística per l'alt valor botànic de les espècies vegetals que conté, per tot això l'Ajuntament de Vilafranca vol declarar en aquesta zona un paratge natural municipal.  
La parcel·la 17 del polígon 18 es troba molt pròxima a La Puebla de San Miguel, que és un paratge de gran importància per a la comunitat de Vilafranca i per al turisme rural en general, la qual està incoada com un bé d'interés cultural (codi 11.83.219-840), i per tant, l'impacte visual i sonor derivats de l'explotació de la pedrera afectarien negativament aquest paratge únic.  
En resum, l'Ajuntament de Vilafranca considera incompatible l'obertura d'una pedrera en la parcel·la 17 del polígon 18.  
Afeccions legals  
El projecte podria ocasionar efectes negatius apreciables al LIC L'Alt Maestrat, afectaria el paisatge i causaria un impacte visual i contaminació acústica al paratge incoat com el BIC (bé d'interés cultural) de La Puebla de San Miguel.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Hi ha una línia elèctrica que creua la parcel·la i es recolza en quatre torres, les quals el projecte preveu deixar-les aïllades del buit circumdant a manera de xicotets massissos. No consta que el promotor haja sol·licitat la modificació del traçat de l'esmentada línia.  
Com es va indicar anteriorment, tant el paisatge com el nivell sonor en La Puebla de San Miguel i contornada podrien veure's afectats.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Quasi tots els impactes causats per l'activitat minera de la pedrera han sigut identificats i valorats, però no s'ha considerat la contaminació de les aigües superficials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
S'indica que faran mesuraments per a determinar l'emissió de pols, però no es concreta prou la manera de realitzar-les, ni els mitjans emprats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de la Pedrera Vilafranca i la seua restauració, atés que la proposta presentada podria ocasionar efectes negatius al LIC L'Alt Maestrat, afectaria el paisatge i causaria un impacte visual i contaminació acústica al paratge incoat com a bé d'interés cultural de La Puebla de San Miguel.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juliol de 2005. . La directora general de gestió del medi natural: concepción maroto álvarez.