Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4285, del 04-07-2002 (2002/6598)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4285

Data del DOGV
:   04-07-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/6598


Data del document
:   22-05-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Traiguera
    * San Rafael del Río
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/6598]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint esta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 199/99-AIA, 077/99-AIA i 325/94-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 22 de maig de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 199/99-AIA sobre projecte de ?Transformació agrícola- en la partida ?Bustal- dels termes municipals de San Rafael del Río i Traiguera (Castelló) i el promotor de la qual és la Societat Agrícola de Transformació ?Les Planes?.
  
Vist que la documentació formada per Estudi d'Impacte Ambiental i els informes que componen l'expedient, ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient.
  
L'objecte del projecte és procedir a la transformació a regadiu d'una superfície de 170,5 ha. El cultiu a implantar seran cítrics fonamentalment, encara que també es planteja la introducció de certa superfície dedicat al cultiu de verdures.
  
Les obres a realitzar consistiran bàsicament en les següents actuacions:
  
1. Condicionament del terreny:
  
- Eliminació de l'arbratge actual que consisteix en oliveres i ametllers.
  
- No caldrà anivellar les finques només es realitzarà un despedregat en determinades zones on la grandària de les pedres existents i la seua abundància així ho aconsellen.
  
- Es projectaran camins perimetrals que faran al mateix temps de desguàs de les aigües de vessament facilitant el pas de maquinària.
  
- Els peus arboris presents en la finca de carrasques (Quercus ilex rotundifolia) i pi blanc (Pinus halepensis) seran respectades i acuradament tractats.
  
2. Subsolat i amuntegament de terra vegetal.
  
Es realitzarà amb tractor eruga de 180 CV. Com a mínim, equipat amb una sola pica.
  
En este cas es recomana l'ús d'una sola pica a fi d'alçar la menor quantitat de roca, així com per a obtindre la màxima penetració possible en el sòl.
  
La terra obtinguda en este procés mesclada amb les restes vegetals procedents de l'estellat del matoll, s'apilarà posteriorment en grans muntons.
  
3. Anivellament del sòl, aportació i escampament de terra vegetal.
  
Una vegada extreta la terra vegetal disponible en el terreny, s'anivellarà el subsòl a fi que no queden fondalades.
  
És previsible que el terreny no tinga prou profunditat de sòl, per la qual cosa caldrà realitzar una aportació de terra procedent d'algun altre lloc. Posteriorment es repartirà uniformement la terra amb el camió, al llarg de línies i a manera de grans cavallons de 80 cm d'altura.
  
La separació entre fileres de cítrics serà de 6 metres.
  
Estos carrers seran la que en un futur serviran de pas per a realitzar els tractaments oportuns a l'arbratge, així com per a realitzar la recol·lecció de la fruita.
  
4. Construcció de camins i desguàs.
  
Es projecta un camí perimetral que farà de desguàs de les aigües de vessament, facilitant el gir de la maquinària quan passe pels distints carrers.
  
Tant els carrers entre bancals, com els camins perimetrals tindran una lleugera inclinació que canalitzarà suaument les aigües de pluja i les dirigirà als barrancs ja existents.
  
5. Marcat i construcció d'altiplans.
  
Les altiplans tindran una altura d'uns 35 cm. es marcaran seguint les corbes de nivell, donant-los una mínima pendent de manera que fluïsquen mansament les aigües de pluja.
  
S'instal·larà el sistema de reg per degoteig.
  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 16 d'agost de 1999, durant 30 dies hàbils.
  
La informació pública ha tingut lloc en els ajuntaments de San Rafael del Río i Traiguera, i en la Conselleria de Medi Ambient.
  
La Secretaria de l'Ajuntament de San Rafael del Río certifica que una vegada transcorregut el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
La secretària de l'Ajuntament de Traiguera certifica que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat exposat durant 30 dies hàbils.
  
Segons certificat emés pel Cap del Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Medi Ambient, no consta la presentació de cap al·legació.
  
Vist que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'indica que la zona on es pretén realitzar el projecte està classificada com a Terreny Rústic no Urbanitzable sense cap protecció, tradicionalment sense cap aprofitament que no siga la caça que exerceixen els del lloc.
  
L'estructura del terreny consta d'un perfil compost de:
  
- Uns 40 cm primers d'una capa fèrtil de terra verge.
  
- Posteriorment hi ha uns 10 cm compostos per un tapís de conglomerat calcari fàcilment roturable.
  
- Per davall es troba la típica estructura gravera de la zona que la fa tan propícia i interessant per al bon sanejament i oxigenació de les parts subterrànies dels vegetals.
  
- El tapís de conglomerat calcari haurà de ser romput amb uns punxons a una profunditat de 80 cm, es trencarà només en les zones de tires de plançons.
  
Quant a la vegetació, s'indica en l'Estudi que és el matoll el que apareix com a ocupació única colonitzant zones de cultiu d'ametller i oliverar abandonats.
  
Com a espècies amb major representació se citen Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Erica multiflora, etc.
  
La fauna és la típica d'estes planures on predomina la vegetació típica de matoll i sense arbratge forestal, així els exemplars més comuns són Oryctolagus cuniculus, Alectores rufa, Vulpes vulpes, Rattus rattus, Streptopelia turtus, Sturnus unicolor, Hirunda rustica, etc.
  
Quant a la hidrografia, les aigües superficials de tota la finca aboquen, ben directament, bé a través d'altres barrancs de menor entitat, a l'anomenat barranc de la Barbiguera.
  
Cal destacar que tot el límit Est de la finca coincideix amb la Via Augusta, per això la propietat ha decidit deixar com a terreny forestal una franja de 20 m d'ample al llarg del límit Est perquè puga servir de zona d'esplai dels seus usuaris. En l'esmentada franja s'aniran plantant posteriorment les espècies arbòries que la Conselleria de Medi Ambient estime adequades per a l'embelliment de la Via.
  
Vist que a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient han sigut remesos els informes que a continuació es reflecteixen de forma succinta.
  
Secció de Qualitat Ambiental:
  
?... Les major part de la finca correspon a zones planes ocupades per un matoll termòfil dominat per Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Rosmarinus officinalis, etc. Amb un pendent en la major part dels casos entre 1-2%. Només en les zones vessants del barranc de la Barbiguera i d'altres tributaris n'hi ha un pendent superior. La resta de la finca són cultius de secà abancalats, integrats en el conjunt de l'entorn de l'actuació.
  
Des del punt de vista geològic, este sector es caracteritza per l'existència d'un substrat mesozoic constituït per dolomies, calcària margocalcàries i arenoses del Cretaci Inferior, i que aflora en els relleus adjacents de Serra Sola, Montes Blancos i Montsià. En la zona d'actuació afloren els materials de recobriment mioplioquaternari, principalment en fàcies continental.
  
En les parcel·les que es pretén transformar s'observa un dipòsit de conglomerats calcaris, fortament arrodonits. La matriu argilosa - llimosa és poc abundant. Destaca la presència d'una fonamentació carbonatada que confereix al dipòsit una consistència significativa i baixa ripabilitat?///. En alguns punts de la finca els conglomerats aflorants presenten una crosta carbonatada d'origen edafogenètic.
  
Els principals impactes de l'actuació se centren en l'eliminació de la coberta vegetal i el sòl edàfic derivat del desbrossament i el moviment de terres previst (no determinat en l'estudi d'impacte ambiental).
  
Estos impactes es preveuen compatibles en la part de la transformació que afecta als cultius actuals. No obstant això, l'impacte es preveu moderat en la part de la transformació que afecta a zones de baixa pendent ocupades per vegetació natural. En canvi, es preveu un impacte sever en les zones de pendent moderada-alta (superior o igual al 10%) i que es corresponen amb els vessants del barranc de la Barbiguera.
  
Cap apuntar que en les zones ocupades per vegetació natural (matoll termòfil) on no s'observen indicis d'haver estat cultivats, la transformació agrícola suposa una variació en els usos actuals del sòl i de les seues característiques essencials...-
  
Com a conclusió s'indica en l'informe que el projecte no es considera acceptable mediambientalment en aquelles zones on es preveu s'originarà impactes sever/crítics definits com les zones ocupades per matoll amb pendent moderat-alt (>10%) i vessants del barranc, i llits de barrancs.
  
Mediambientalment acceptable s'estima la transformació d'aquelles zones que es corresponen a antics cultius de secà i les zones de vegetació natural amb pendents inferiors al 10%, sempre que es justifique la disponibilitat de recursos hídrics per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Es proposa que en el projecte s'assumisquen els següents mesures correctores:
  
- En les àrees de transformació que afecten les zones limítrofes del barranc de la Barbiguera s'haurà de deixar una franja de protecció de 10 m d'ample des de l'aresta superior del talús.
  
- S'hauran de respectar les plantacions lineals de xiprers que envolten la major part de la finca, i s'hauran de conservar els murs de pedra seca d'estes zones limítrofes.
  
- En la zona Sud de la finca i en els voltants de la masia s'hauran de conservar els exemplars aïllats de carrasca i pins existents, a fi d'integrar paisatgísticament la transformació.
  
- Es proposa condicionar la xarxa interior de desguàs que enllace amb la xarxa de drenatge natural que té en alguns casos, l'inici en la pròpia finca (sector SE).
  
Alguns d'estos barrancs tenen una configuració prou definida. Respecte als situats al NE es proposa la seua conservació en el tram final i el seu condicionament com a xarxa interior de desguàs en el tram inicial de la finca.
  
- Es proposa estudiar la possibilitat d'adequar un corredor biològic en la part central de la finca, amb orientació NW-SE i que podria coincidir amb el camí existent.
  
- Com a mesura d'integració paisatgística es proposa que en la zona limítrofa amb la carretera CS-300 i en les zones aptes per a transformar es condicione una franja de 3-5 m d'ample on s'implante vegetació natural i una filera d'arbres semblant a la plantació de xiprers...-
  
Secció Forestal:
  
?a) Ens trobem amb una zona de caràcter forestal totalment plana on, per consegüent, no es produiran fenòmens d'erosió per l'escassíssima velocitat que l'aigua de vessament atraparà.
  
b) La vegetació és d'escàs port i està composta, fonamentalment, per matoll. No ens trobem amb espècies contemplades en l'annex I (espècies protegides) ni en l'annex II (espècies en què es requereix autorització prèvia per a la tala o desarrelament, així com per a la utilització de parts o llavors) de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Sí que ens trobem amb espècies de l'annex III, és a dir, plantes en les quals es requereix autorització prèvia a la tala o desarrelament, encara que no la sega o arreplegada de parts o llavors d'elles.
  
c) La distància als nuclis urbans de Traiguera i Sant Rafael del Río és considerable, per la qual cosa no són previsibles molèsties a la població per sorolls ni pols.
  
d) En ser una zona plana els desmuntegaments seran inexistents. Aquella condició de planura farà que l'impacte paisatgístic siga mínim en tindre una conca visual molt reduïda (mateix límit de la finca). A grans distàncies i, ja sobre elevacions, s'apreciarà visualment la transformació, però esta afecció es veurà reduïda i, posteriorment, eliminada amb el temps i a mesura que els arbres de cítrics siguen majors i es produïsca una acostament entre les seues capçades.
  
e) Quant als impactes a l'atmosfera, estos es consideren temporals, afectant a esta fonamentalment durant la fase d'execució per despreniment de pols i soroll.
  
f) La finca no posseeix cursos d'aigua superficial, per la qual cosa no es preveu interaccions amb ella. Sobre les aigües subterrànies serà de caràcter moderat, afectant-les sobretot en la fase d'explotació. L'ús dels adobs de forma racional i localitzadament aplicats, contribuirà a la no afectació a les aigües subterrànies.
  
g) Se considera important el manteniment dels vessants que aboquen al barranc de la Barbiguera en el seu estat forestal, de manera que servisquen de corredors biològics, tant per a espècies de fauna com de flora. D'esta manera també s'evitaran processos erosius associats a circulació d'aigua després de grans pluges.
  
h) En l'àmbit socioeconòmic la transformació afectarà de manera positiva a l'economia de la zona per la creació de llocs de treball que estes explotacions provoquen en l'àrea.-
  
- Tècnic d'Espais Naturals.
  
- La finca subjecta a transformació es troba en una zona plana, Plana de San Rafael- La Sénia, dedicada quasi en la seua totalitat als cultius d'espècies llenyoses de secà; les parcel·les a transformar estan formades en l'actualitat per terrenys forestals constituïts per un matoll mediterrani termòfil, corresponent a l'associació Querco cocciferae - Pistacietum lentisci; al costat d'estos es troben parcel·les en què es manté el cultiu agrícola d'espècies llenyoses de secà (garrofers, ametllers i oliveres) en producció. De les 274 hectàrees de superfície total de la parcel·la, 69 hectàrees corresponen a cultius agrícoles en producció i la resta respon a terrenys forestals. La finca a transformar no presenta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana. No afecta a espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
De la característica ambientals descrites en el punt anterior, estos servicis tècnics consideren mediambientalment acceptable la transformació a regadiu de la finca el ?Bustal», sol·licitada en el projecte de referència, si bé s'ha d'insistir a preservar el llit, marges i una franja del menys 10 metres des de la vora d'estos del barranc de la Barbiguera, com així es proposa en la memòria, i s'haurà de potenciar este com un corredor biològic mitjançant la seua repoblació amb espècies arbòries i creació d'un bosc galeria. Finalment, es recomana el manteniment de les plantacions lineals de xiprers que delimiten part de la finca a transformar, ja que ha caracteritzat durant anys el paisatge existent en esta zona atorgant-li un valor afegit.-
  
Vist que efectuada en l'Estudi d'Impacte Ambiental després de la identificació i valoració d'impactes es conclou indicant que la transformació del terreny forestal de la finca ?Busta- per al seu ús com a cultiu agrícola en regadiu serà compatible. L'aparició d'alguna alteració de caràcter moderat comportaria efectuar alguna mesura correctora per a minimitzar les alteracions.
  
Com a mesures correctores es proposen, entre altres les següents:
  
- Es deixarà una zona forestal de 34,5 ha sense transformar de manera que servisca com a refugi de fauna i vegetació, així com corredor biològic per als seus desplaçaments. Es podrà potenciar la vegetació forestal en esta superfície.
  
- Realització dels treballs preferentment quan hi haja humitat en el sòl, és a dir, després d'algunes pluges.
  
- Revegetació dels terrenys afectats i no plantats de cítrics.
  
- Es realitzaran regs periòdics amb camions cisterna per a evitar la producció de pols.
  
- Es reduirà al màxim la grandària de les instal·lacions fixes, i es buscarà la posició idònia perquè siguen mínimament visibles.
  
- Cas d'alterar llocs o construccions considerats com a patrimoni cultural, social (com a mitgeres de pedra, refugis de pastor, etc.), es procedirà a la reconstrucció del que afecta.
  
Vist que l'aigua per a reg s'ha procedit per part del promotor a la perforació dels pous de què s'ha sol·licitat concessió d'aigües a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sense que fins a la data es tinga coneixement de la seua autorització.
  
En la Memòria presentada davant de l'organisme de conca s'indica que després de l'aforament del Sondeig d'Investigació realitzat s'ha obtingut un cabal de 46,67 l/seg. Que asseguraria la xarxa de reg necessària per a millorar la producció i qualitat dels cultius.
  
Atés que la superfície sol·licitada per a transformar a cultiu de cítrics es caracteritza per presentar un relleu molt suau travessat per diversos barrancs amb certa significació com és el barranc de la Barbiguera i altres de menor entitat. La vegetació que s'observa en l'actualitat correspon en una major part a matoll mediterrani termòfil (associació Querco cocciferae - Pistacietum lentisci), on dominen el Quercus coccifera, a més d'abundants exemplars de Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Rosmarinus officinalis, etc.. S'observen diversos bosquets de Quercus ilex rotundifolia, amb exemplars de port considerable.
  
La finca compta a més, amb camps agrícoles dedicats al cultiu de secà.
  
Atés que la finca pot presentar limitacions pel que fa a la disponibilitat de gruix suficient de terra per a la plantació prevista, ja que s'observa la presència d'una llosa calcària sobre un dipòsit de conglomerats, el gruix i la duresa de la qual poden fer inviable l'ús de pica proposada en l'estudi d'impacte ambiental. Per tant la dificultat tècnica i incertesa sobre la possible disponibilitat de gruix de terra suficient plantegen la necessitat d'aportació de terra forà.
  
Esta aportació de terra forà no queda especificat en la documentació presentada, i que en qualsevol cas ha de procedir d'extraccions de terres legalitzades.
  
Atés que prèviament als moviments de terra per a la preparació del terreny seria necessari conèixer el gruix de la llosa calcària i dipòsit de conglomerats, i l'existència de sòl en les capes inferiors. En el cas que el gruix de material citat exigisca l'ocupació de mètodes i maquinària durs l'impacte del qual sobre el medi poden ser severs, es procedirà a realitzar la transformació mitjançant l'aportació de terra fins a aconseguir el gruix per a l'òptim desenvolupament del cultiu.
  
Atés que s'ha d'excloure de la transformació i de qualsevol actuació derivada dels barrancs i les seues zones limítrofes d'acord al que s'assenyalitza en el plànol que s'adjunta en la present resolució.
  
Atés que el canvi d'ús a què es veurà sotmesa la finca originarà un impacte paisatgístic significatiu en passar d'un relleu pla amb diversitat quant a espècies forestals, a un relleu quadriculat per la construcció d'altiplans de plantació, superfícies nues i la implantació d'un monocultiu. Per tant de mantindre enclavaments amb vegetació natural serà de gran importància en este relleu tan suau augmentant el contrast cromàtic i la seua textura. Per tant en les zones on hi ha els exemplars aïllats de Quercus ilex rotundifolia i Pinus halepensis, es procurarà a més mantindre una àrea perimetral de vegetació a manera de xicotets bosquets.
  
Este plantejament es realitzarà al llarg de tota la superfície a fi de compartimentar el terreny agrícola.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Mig la competència per a la tramitació i formulació de l'Estimació d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen d'aplicació, el projecte de - Transformació agrícola- en la partida del ?Bustal- dels termes municipals de San Rafael del Río i Traiguera (Castelló), atenent al que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental, al compliment de les mesures correctores propostes en este, i sempre que es duga a terme complint les següents condicions:
  
1. Prèviament als moviments de terra per a la preparació del terreny caldria conèixer el gruix de la llosa calcària i dipòsit de conglomerats, i l'existència de sòl en les capes inferiors. En el cas que el gruix de material citat exigisca l'ocupació de mètodes i maquinària durs l'impacte del qual sobre el medi poden ser severs, es procedirà a realitzar la transformació mitjançant l'aportació de terra fins a aconseguir el gruix per a l'òptim desenvolupament del cultiu. La terra necessària procedirà d'extraccions legalitzades.
  
2. En les àrees de transformació que afecten a les zones limítrofes del barranc de la Barbiguera es deixarà una franja de protecció de 10 m d'ample des de l'aresta superior del talús.
  
Per a la resta del barranc es proposa també àrees de conservació que vénen senyalitzades en el pla annex.
  
3. S'hauran de conservar els bosquetes i peus aïllats de carrasques i pins existents al llarg de tota la finca.
  
També es mantindran les plantacions lineals de ciprers existents, així com els murs de pedra seca d'estes zones limítrofes.
  
També com a mesura d'integració paisatgística es proposa que en la zona limítrofa amb la carretera CS-300 i en les zones aptes per a transformar es condicione una franja de 3-5 m d'ample on s'implante vegetació natural i una filera d'arbres semblant a la plantació de xiprers.
  
4. Prèviament a qualsevol moviment de terres, atés que l'estudi d'impacte ambiental no en fa referència, es constatarà la no afecció a elements d'interés per al patrimoni arqueològic, etnològic, etc. Mitjançant consulta a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic.
  
5. Quant a la possible afecció a la Via Pecuària Via Augusta es complirà les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i la resta de que s'exigisquen per la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
  
Segon. Notificar els interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Estimació d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 15 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 077/99-AIA, referent al projecte d'explotació de materials de préstec anomenat ?Gombalda?, que afecta una superfície de 1,47 ha, pertanyents a la parcel·la 75 del polígon 3 del terme municipal de Museros (comarca de l'Horta), promogut per l'empresa ?AZVI SA?.
  
Vist que en data 4 de febrer de 1999, el Servici Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebuts, en les dates indicades, els següents informes:
  
- Informes arqueològic i etnològics, tramesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic (7 de juny de 1999 i 21 de juny de 1999), dels quals no es desprèn l'existència de restes o indicis coneguts en la zona o que hi pogueren resultar afectats per l'execució del projecte.
  
- Informes del Tècnic d'Espais Naturals, de la Unitat de Vies Pecuàries i de la Secció Forestal (28 de setembre de 1999), tots ells favorables pel fet de no resultar afectat cap espai natural protegit per la Llei 11/1994, ni vies ramaderes ni terrenys gestionats per la Secció Forestal.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servici Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el BOP de València número 83, de data 9 d'abril de 1999, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director Territorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 24 de maig de 1999.
  
Atés que l'efecte topogràfic del projecte consisteix en el rebaixament de cota (fins a 4m) dels terrenys afectats, mantenint com estat final de la restauració dos bancs de 2 m d'alçada i talussos de 30°, i de tal manera que l'escolament puga discórrer en el mateix sentit que ho fa actualment, i sense originar depressions ni clotades.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre Declaració d'Impacte Ambiental favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació del préstec anomenat ?Gombalda?, sol·licitat per AZVI SA. al terme municipal de Museros, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental i les condicions següents:
  
1. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu l'esmentada Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
2. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 10 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 325/94-AIA sobre el Projecte de Construcció ?Condicionament de la CS-840 Morella - Zorita. (Castelló)?, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i que afecta als termes municipals de Morella, Palanques, Forcall i Zorita del Maestrazgo.
  
Vist que, en data 21 de desembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'Estudi d'Impacte Ambiental de les obres de condicionament de la CS-840. Morella - Zorita del Maestrazgo
  
Vist que en data 29 de desembre de 1994 s'efectua consulta al Departament de Geologia de la Facultat de Biològiques de la Universitat de València, i se sol·licita informe sobre la possible incidència del projecte sobre restes paleontològiques contingudes en les denominades ?argiles roges de Morella?.
  
Així mateix en la mateixa data s'efectua consulta a la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló i a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.
  
Vist que en data 30 de gener de 1995 la Universitat de València remet informe del Departament de Geologia en el qual s'assenyala: D'una banda que es tracta d'una àrea d'excepcional interés paleontològic donada la importància dels jaciments de dinosaures del Cretaci inferior dels voltants de Morella. D'altra banda, s'assenyala que l'obra projectada afecta entre el seu inici i el pk 5+400 a una de les zones, dins de las capes roges amb major concentració de restes fòssils de dinosaures, en concret l'àrea de la pedrera Azuvi, jaciment on s'ha recuperat un bon nombre d'exemplars. Així mateix a l'informe es denuncia el fet que obres anteriors de la mateixa carretera en el seu accés a Morella han ocasionats ja danys irreparables en els jaciments existents, com ho demostra el fet d'haver trobat en les escombraries produïdes per les obres, diversos exemplars de gran interés entre els quals cal destacar la troballa d'una dent d'un gran carnosauri.
  
Amb tot i a fi d'evitar la repetició de tan lamentables actuacions, se considera imprescindible ?es duga a terme una prospecció detallada prèvia de tot el tram afectat. A més des de l'inici de les obres s'haurà de procurar que un especialista en Paleontologia duga a terme un seguiment a peu d'obra dels materials remoguts, a fi de recuperar les restes que puguen anar apareixent. Seria també important aprofitar el moviment de terres per a obtindre una bona fracció de sediment no alterat per a la recuperació dels microvertebrats, estudi que fins ara no ha sigut emprés en l'àrea, a causa precisament a les dificultats que comporta l'obtenció de quantitats importants de sediments d'estos jaciments?.
  
Vist que en data 27 de febrer de 1995 la Direcció General de Patrimoni remet informe favorable del tècnic d'arqueologia, i informe del tècnic d'arquitectura en el qual s'assenyala que l'Estudi d'Impacte Ambiental no esmenta la incidència sobre cap element patrimonial d'importància. Així mateix s'informa que, consultats els arxius, n'hi ha molts elements i construccions d'indubtable interés patrimonial i que per la seua proximitat al nou traçat de la carretera es podrien veure afectats, com el Molí del Pont, el gòtic ?pont trencat- o la Masia de Roque en Morella o la torre Dionisio o el Molí de la Torretea a Forcall. Este informe conclou indicant que ?si bé dites obres són necessàries i convenients per a la zona, hi ha una sèrie de construccions que es podrien veure afectades i per tant, córrer el risc de desaparèixer?.
  
Vist que en el mes de març de 1995 s'efectua visita de camp a la zona afectada pel projecte comprovant ?in situ- el seu elevat valor ambiental i paisatgístic.
  
Vist que en data 7 de març de 1995 es remet al promotor còpia dels informes rebuts de la Universitat de València i de la Conselleria de Cultura, sol·licitant al mateix temps una ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental presentat en la que es requereix:
  
A. Descripció i valoració de les activitats auxiliars necessàries per a l'execució de l'obra.
  
B. Estudi detallat de la vegetació que es va a veure afectada, fent especial insistència en les espècies rares, endèmiques o amenaçades com Petrocoptis pardoi i Juniperus thurifera presents en l'àrea.
  
C. Estudi detallat de la fauna que habita en l'entorn de l'obra, centrant-se en la possible existència d'espècies nidificants.
  
D. Realització d'una prospecció prèvia per a la detecció de possibles restes paleontològiques.
  
E. Comprovació de la no afecció a elements etnològics d'interés.
  
F. Proposta de mesures protectores i/o correctores per a eliminar o minimitzar els impactes identificats sobre els factors inclosos en els punts anteriors.
  
Vist que en data 8 de juny de 1995 es rep informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló en el qual després d'assenyalar les característiques de les obres i descriure geogràficament i ambiental la zona afectada pel projecte, s'efectua una discretització de l'obra per trams de característiques semblants, i es valora les afeccions del projecte sobre el medi físic per a cada un dels dits trams. D'esta anàlisi del traçat per trams es conclou que globalment l'execució de la carretera pel traçat proposat generarà un impacte ambiental moderat (sever en alguns punts), impacte que es deriva principalment de l'elevat moviment de terres que es dissenya per a una zona d'orografia accidentada que presenta alguns sectors d'elevat valor naturalístic i paisatgístic i altres en què la vegetació es troba en estat de regeneració després de l'incendi sofert.
  
Amb tot, en l'informe s'apunta com a mesura més eficaç per a disminuir els impactes generats, la realització del menor moviment de terres possible ajustant el disseny del traçat de la nova carretera a la carretera existent, i ofereix una proposta de modificació del traçat ajustant més l'obra al traç actual.
  
Finalment s'efectuen també una sèrie de recomanacions en relació amb les possibles afeccions a restes paleontològiques, vies pecuàries, labors de revegetació i restauració, -
  
Vist que en data 20 de juliol de 1995 i com a continuació a la sol·licitud d'ampliació es remet a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports còpia de l'informe elaborat per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, i se sol·licita d'esta Conselleria una revisió del traçat i la seua modificació a fi d'ajustar-lo al màxim a la plataforma existent, ja que es considera que això constitueix la mesura (protectora) més adequada per a evitar impactes notables que no puguen ser corregits amb l'aplicació de posteriors mesures correctores.
  
Vist que en data 13 de setembre de 1996 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remet escrit amb els resultats obtinguts de l'anàlisi de les variacions proposades per al traçat de la carretera. Dit escrit assenyala que dels estudis realitzats es pot concloure que les modificacions de traçat introduïdes, encara eixint-se de l'àmbit de les magnituds geomètriques admissibles (que es veuen sensiblement minvades i que en alguns trams no permeten la consecució dels objectius que justifiquen la inversió prevista), no pareixen millorar sensiblement les afeccions del projecte als terrenys circumdants pel que se considera s'haurien d'adoptar un altre tipus de mesures protectores addicionals a les contemplades en el projecte i que han sigut considerades insuficients.
  
Vist que en data 27 de febrer de 1997 i donat l'ampli període de temps transcorregut s'efectua nova visita de camp a la zona objecte del projecte, corroborant l'alt valor natural de l'àrea d'afecció així com la necessitat de millora que requereix la infraestructura objecte del projecte que ens ocupa.
  
Vist que en data 4 de febrer de 1999 es rep de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports l'ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental requerida que es plasma en un nou Estudi d'Impacte Ambiental i una Addenda de modificació del projecte en el qual es recullen els conceptes exigits pel nou Estudi i que no figuraven en la redacció inicial del projecte.
  
S'incorpora així informació referent a moltes de les variables ambientals analitzades, la qual cosa ha permés aprofundir en el coneixement de possibles alteracions referents principalment a variables biològiques, patrimonials i etnològiques.
  
Així mateix s'ha realitzat un minuciós examen dels paràmetres del projecte de cara a l'optimització de les seues magnituds i moderació de les seues afeccions pel que fa a matèria mediambiental.
  
Vist que en data 22 de novembre de 1999 se remet per al seu informe a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, la nova documentació ampliada presentada pel promotor, consistent en el nou Estudi d'Impacte Ambiental i l'Addenda del Projecte de Construcció.
  
Vist que en data 29 de novembre de 1999 es reitera la visita de camp junt amb tècnics de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló i de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a fi de valorar ?in situ- l'adequació en cada u dels trams, de les mesures correctores relatives a les labors de restauració i revegetació introduïdes en el nou Estudi d'Impacte Ambiental presentat.
  
Vist que en data 13 de gener de 2000 es rep nou informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló en el que després d'una exhaustiva anàlisi del traçat per trams, se segueixen considerant adequades algunes de les modificacions que es van proposar en el seu dia encara que en altres casos s'accepta el fet que les variacions introduïdes no deriven en millores que justifiquen la introducció de modificacions en el traçat.
  
A més, es valora com molt positiu el fet que s'hagen introduït en l'Addenda del projecte, noves mesures protectores i correctores que suposen la introducció de millores ambientals en les obres projectades. A este respecte es recomana l'adopció d'una Direcció d'Obra Ambiental per al control i coordinació de les labors derivades de dites millores.
  
Així mateix s'assenyalen una sèrie de talussos de desmuntegament i de terraplé en què no s'ha adoptat mesura cap correctora sense que es justifique el motiu i al mateix temps es ressalta l'existència de quatre zones en què es projecten grans talussos que exigeixen de tractaments específics i particulars.
  
Respecte a la gestió dels materials sobrants, el volum dels quals s'espera que munte a més de 400.000 m3 i per als quals no hi ha destí predeterminat, es recomana que es transporte este fora de la zona d'actuació, donada l'elevada qualitat ambiental de l'entorn.
  
Finalment s'arrepleguen una sèrie de mesures correctores complementàries entre les quals podem citar: la creació de bermes intermèdies en determinats talussos introduint en elles exemplars arboris, la utilització de tècniques d'envelliment de pedra en aquells talussos construïts sobre material competent o roca, execució de murs de contenció per a limitar el desenvolupament de terraplens, el revestiment dels murs amb material rústic o imitació de maçoneria per a reduir el seu impacte paisatgístic, o el fet d'evitar l'obertura de préstecs en la zona.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent al Projecte de Construcció ?Condicionament de la CS-840 Morella - Zorita del Maestrazgo. (Castelló), ha sigut sotmès a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports publicat en el Boletín Oficial del Estado de 24 de gener de 1995 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 20 de gener de 1995, no havent rebut dins del termini legal cap al·legació que faça referència a aspectes mediambientals, segons certificat de l'Oficina del Pla de carreteres remesa en data 20 d'abril de 1995.
  
Atés que les obres projectades consisteixen en un condicionament i millora de l'actual traçat de la CS-840 entre Morella i Zorita del Maestrazgo, amb origen en l'actual pk 2'5 des de Morella fins al nucli urbà de Zorita del Maestrazgo (p.K. 21'5). S'adoptarà un traçat millorat amb un desenvolupament de 16'800 km que en la major part del seu recorregut s'adapta a la plataforma actual rectificant el traçat d'algunes corbes i amb un nou traçat d'uns 800 m de longitud en la variant d'Ortells. La secció projectada té una amplària de 8 m distribuïda en carrils de 3 m i voreres d'emergència d'1 m, incloent bermes de 0'5 m d'ample. Així mateix es condicionen i milloren les interseccions en els accessos a la Fàbrica de Giner, Forcall, Villores, Palanques i Ortells. Excepte la intersecció de Palanques, dissenyada com a accés directe, les restants interseccions s'han dissenyat en T amb carril addicional per a girs a esquerra.
  
El projecte inclou l'execució de nou murs de contenció de formigó armat, en zones localitzades, per a evitar vessaments excessius dels terraplens, així com l'execució de 5.000 m de murs de maçoneria situats en les terrasses inferiors dels desmuntegaments.
  
Atés que la carretera CS-840 en el tram que ens ocupa, uneix les poblacions de Morella i de Zorita del Maestrazgo, i dóna servici a totes les poblacions que es localitzen en les proximitats del vall del Bergants; Forcall, Palanques, Ortells i Villores totes elles poblacions el desenvolupament econòmic i social de les quals depèn fortament d'este eix de comunicació que en l'actualitat presenta greus deficiències de traçat donat com n'és de sinuós, i l'inadequat de les seues característiques per l'escassa amplària de la plataforma, com n'és de reduït la part dels radis de les corbes existents, la perillositat de les seues interseccions i accessos des de les diferents activitats existents en els seus voltants que es realitzen sense cap garantia de seguretat vial, etc. Tot això fa necessària l'execució de millores de l'eix viari que ens ocupa, encara més quan la zona, donades les seues característiques paisatgístiques i del seu entorn natural, constitueix una àrea amb gran atractiu turístic que igual que ocorre en altres zones d'interior, està potenciant este turisme rural en auge hui en dia i que s'està convertint en part fonamental de la base econòmica dels municipis que la integren. Fet este que exigeix d'unes infraestructures concordants per a donar un servici adequat, però que al mateix temps exigeix de l'execució de les obres necessàries amb una acurada atenció i respecte de les condicions naturals i ambientals de la zona, en les quals es fonamenten tals expectatives per al desenvolupament.
  
Atés que el traçat discorre per una àrea extensa i de gran valor natural (vall del riu Bergants, un dels millors conservats de la Comunitat Valenciana), on qualsevol actuació pot tindre efectes ambientals indesitjables. Per això han de ser extremades totes les precaucionsb que tendisquen a què totes les actuacions projectades causen els mínims efectes possibles sobre el medi natural. Per a això es considera necessari es designe una Direcció Tècnica Ambiental diferent de la Direcció d'Obra pròpiament dita, a fi de garantir el compliment dels condicionants i mesures correctores de caràcter ambiental establerts, així com de vetlar per una execució d'obra davall un estricte control ambiental i coordinant les labors de construcció amb les necessàries labors de restauració i revegetació.
  
Atés que s'ha d'observar que el període de febrer a juny resulta especialment sensible per a la reproducció i cria de la fauna salvatge, i particularment per a les aus, per la qual cosa s'ha d'assumir com a norma general la no execució dels moviments de terres, voladures o excavacions amb maquinària pesada, durant este període, excepte aquelles obres que es realitzen en els sectors més antropitzats en els que s'haja posat de manifest a través dels servicis tècnics d'esta Conselleria de Medi Ambient, que no hi ha afecció a estes comunitats.
  
Atés que en l'inventari ambiental recollit en el nou Estudi d'Impacte Ambiental s'assenyala la possible existència de determinades espècies vegetals endèmiques, rares i amenaçades la presència de la qual en l'entorn estricte d'afecció de les obres no es pot confirmar, però que tampoc es pot descartar, per la qual cosa es considera necessari que una vegada replantejada l'obra i abans de l'inici de les labors de construcció, es realitze una prospecció botànica de l'àrea d'afecció per tècnics especialistes.
  
Atés que a pesar que l'Addenda al projecte de construcció recollida (Annex 2) la reposició de línies elèctriques i telefòniques, els impactes ambientals derivats de dites reposicions no han sigut analitzats en l'Estudi d'Impacte Ambiental, així doncs no es poden considerar avaluats mitjançant la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Atés que les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies es troben protegides dins de la Comunitat Valenciana segons prescriu l'art. 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'haurà de vigilar la possible aparició d'alguna cavitat durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), ja que qualsevol troballa donaria lloc a la necessitat de procedir a la seua valoració i la seua catalogació de donar-se el cas.
  
Atés necessari es limiten al màxim les afeccions de les obres sobre les àrees naturals travessades, serà necessari vigilar la no obertura de nous camins d'accés en la zona, havent d'utilitzar les pistes i accessos ja existents.
  
Atés que les obres d'execució de la carretera projectada comporten l'explotació de pedreres i l'obtenció d'abocadors o escombraries per al dipòsit final dels materials sobrants, atés que es preveu com a mínim un volum de terres sobrants de mes de 400.000 m3. No obstant això, en la documentació presentada no es localitzen els llocs per al seu destí final (incloent restes de demolició de ferms, de construccions i murs, etc.).
  
Per tant, no pot incloure's en la present Declaració d'Impacte Ambiental la preceptiva avaluació d'impacte ambiental de les citades activitats d'extracció i abocament, les quals d'altra banda es considera necessari es duguen a terme les dites activitats fora de l'àmbit en què ens vam trobar a fi d'evitar noves afeccions.
  
Atés que l'Estudi d'Impacte Ambiental incorpora una sèrie de mesures correctores dels impactes creats per les obres la restauració paisatgística dels quals es fonamenta en l'execució de labors de restitució morfològica i revegetació de talussos amb execució de hidrosembres, col·locació de mantes orgàniques, execució de murets de maçoneria en base de desmuntegaments, execució de murs de formigó per a la contenció de terraplens, execució de plantacions d'exemplars arboris i arbustius, i demolició de les capes de ferm inutilitzat amb posterior plantació de les superfícies resultants. Totes elles labors que es consideren adequades però que s'han d'ampliar a totes aquelles àrees denudades per les obres executades i tots aquells talussos creats, per la qual cosa s'hauran d'ampliar les zones a revegetar respecte a les contemplades en els plànols.
  
Atés que finalment l'Estudi d'Impacte Ambiental incorpora una anàlisi del Patrimoni Cultural que es pot veure afectat per les obres projectades i que inclou una anàlisi paleontològica, arqueològica i etnològica, es proposen una sèrie de mesures correctores en relació amb les diferents afeccions sobre els elements que es poden veure afectats per les obres entre les quals s'inclou un seguiment arqueològic de les obres, la documentació d'alguns elements etnològics afectats, incloent, en alguns casos, el seu trasllat i recuperació, i la presa de mostres de sediment inalterat en estrats per al seu estudi paleontològic.
  
Atés que tal com se recull a les conclusions de l'Estudi d'Impacte Ambiental pel que fa al sever impacte paisatgístic del tram de variant en Ortells, el traçat projectat és l'única solució tècnica viable per a l'esmentat tram i les mesures de revegetació proposades i el mateix traçat projectat, si bé no eliminen la dita alteració, sí que contribueixen a suavitzar la seua intrusió paisatgística.
  
Atés que en l'Addenda del projecte de construcció es recullen les reposicions de les Vies Pecuàries classificades existents i que es veuen afectades per les obres projectades, reposicions que no obstant això requereixen de la tramitació dels corresponents expedients per a la seua autorització a través dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló de la Plana.
  
Atés que la zona afectada presenta un alt risc d'erosió i una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers. Això últim, unit a l'alta qualitat de les aigües actuals del propi riu Bergants fan imprescindible vigilar la no afecció d'este i la prohibició de qualsevol actuació susceptible de provocar contaminació en la seua conca.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar Favorable, als sols efectes ambientals, el Projecte de Construcció ?Condicionament de la CS-840 Morella - Zorita. (Castelló)?, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es porten a terme els següents condicionants així com totes les especificacions i mesures correctores contingudes en l'Estudi d'Impacte Ambiental remés en data 4 de febrer de 1999 i recollides en l'Addenda del Projecte de Construcció remesa en la mateixa data, i que no entren en contradicció amb estos:
  
1. Donada l'existència en les proximitats de nius de rapaços d'espècies catalogades com sensibles, vulnerables i d'especial interés, es limitaran els períodes d'execució de les obres.
  
Així doncs, queda prohibida l'execució de desmuntegaments massius, voladures i/o perforacions, moviments de terra amb maquinària pesada o qualsevol altra activitat impactant sobre les esmentades aus, durant el període crític de la seua reproducció, és a dir, en l'interval febrer - juny, ambdós inclosos, amb l'única excepció d'aquelles obres a realitzar en els sectors més antropitzats i en els quals no existisca afecció a estes espècies, i sempre que se li done el vist-i-plau a dites actuacions des de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.
  
S'haurà de comunicar a la dita Direcció Territorial, per part de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, l'inici i la finalització de les obres de construcció així com dels treballs de restauració i revegetació. Particularment, una vegada replantejada l'obra i abans de l'inici de les labors de construcció, es donarà avís a l'esmentada Territorial a fi que es puguen trasplantar aquells exemplars vegetals que se consideren mereixedors de recuperació, o bé s'establisquen les mesures correctores que s'estimen necessàries per a la salvaguarda d'aquelles espècies endèmiques, rares o amenaçades les característiques de les quals així ho requerisquen.
  
2. S'haurà de contractar una Direcció d'Obra Ambiental a fi de coordinar les labors de restauració amb els treballs propis de la construcció i de vetlar pel compliment de les mesures de protecció i correcció ambiental necessàries.
  
3. Els llast per a bases i subbases, els materials de farcit (terraplens i pedraplenes) i les esculleres que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, estes es realitzaran fora de la zona donat el seu alt valor natural, i en tot cas, se sotmetran al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental.
  
De la mateixa manera, el material sobrant s'haurà d'utilitzar en la mateixa obra, per a la restauració morfològica d'aquells enclavaments en què s'abandona el traçat de l'actual carretera, o bé s'haurà de traslladar fora de l'àrea de l'actuació, dipositant-ho en abocador inert controlat i degudament legalitzat incloent el compliment de la seua legislació ambiental.
  
No es permetran en cap cas i sota cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada en l'àrea d'actuació, especialment es vigilarà la no afecció del llit i riberes del riu Bergants i els barrancs existents.
  
4. En relació amb les afeccions del projecte sobre els elements del Patrimoni Cultural existents i la proposta d'execució en relació amb estos s'actuarà d'acord a les previsions que respecte d'això es dicten des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Així mateix es mantindrà informat de les labors d'execució de les obres al Departament de Geologia de la Universitat de València establint-hi els convenis de col·laboració necessaris per al seguiment de les labors quant a la seua afecció als elements del patrimoni paleontològic existents.
  
Si a pesar de les intervencions arqueològiques efectuades i la resta de mesures de protecció adoptades, es trobaren de forma casual durant la construcció de les obres altres restes arqueològiques, paleontològiques i /o etnològiques no inventariades, es paralitzaran estes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
5. Previ a l'aprovació definitiva del Projecte de Construcció se sol·licitaran, davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, les autoritzacions pertinents per a l'aprovació, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març de Vies Pecuàries, de les reposicions dels passos de les Vies Pecuàries classificades als termes municipals travessats per la infraestructura i que es viuen afectats per les obres projectades.
  
6. Els accessos als distints punts de l'obra s'hauran de realitzar per la xarxa de camins existents, i s'haurà de procurar evitar l'obertura d'altres nous. En tot cas si fora absolutament necessari ampliar o millorar algun d'estos accessos, cal tindre en compte que tant l'obertura com l'ampliació de camins rurals i pistes forestals es troben sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, de conformitat amb la Llei 2/1989 (Impacte Ambiental) i la Llei 3/1993 (Forestal), ambdues de la Generalitat Valenciana.
  
7. Es limitarà l'execució de terraplens el desenvolupament del qual supose, per ocupació excessiva del vessant del riu Bergants, la invasió de l'hàbitat riberenc de la llúdria (Lutra lutra), espècie inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna com a espècie sensible a l'alteració del seu hàbitat.
  
Així doncs tots els terraplens que suposen una invasió de la ribera del Bergants hauran de ser substituïts per murs d'obra semblants als existents en trams pròxims a ?la Balma?. Estos murs es construiran revestits amb materials de tipus rústic o imitació de maçoneria amb tonalitats semblants a l'entorn.
  
Es considera que un terraplé suposa invasió de la ribera quan el peu del seu talús se situe a una distància de 10 m o menys mesurats des de la vora de l'aigua.
  
8. L'execució de les obres es realitzarà de forma respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars d'espècies naturals que existisquen en la zona.
  
Així mateix es procedirà a l'adequada restauració paisatgística de l'entorn afectat per al que es procedirà a la revegetació i restauració de totes les àrees afectades seguint les determinacions proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental complementades amb les següents condicions:
  
- S'augmentarà la densitat de plantació d'arbustives de manera que es garantisca una adequada cobertura de totes les àrees a revegetar, per a això s'estimen necessaris com a mínim 2500 peus/ha.
  
- Es diversificaran les espècies a utilitzar per a això es podran utilitzar entre altres amb àmplia representació en la zona, les següents:
  
Espècies arbòries
  
Quercus ilex subsp. rotundifolia
  
Quercus faginea
  
Sorbus domestica
  
Espècies arbustives
  
Quercus coccifera
  
Juniperus phoenicea
  
Juniperus oxycedrus subsp. badia
  
Espècies subarbustives
  
Lavandula latifolia
  
Helichrysum stoechas
  
Espècies entapissadores i/o enfiladores
  
Lonicera etrusca
  
Rossa pelegrina
  
Hedera helix
  
- Les revegetacions a realitzar en àrees de ribera o en les seues proximitats, es realitzaran a base d'exemplars de les següents espècies:
  
Espècies arbòries
  
Salix alba
  
Populus nigra
  
Fraxinus angustifolia
  
Espècies arbustives
  
Salix atrocinerea
  
Salix eleagnos subsp. angustifolia
  
Espècies entapissadores i/o enfiladores
  
Hedera helix
  
Clematis vitalba
  
- Es procedirà a l'aplicació dels regs necessaris per al perfecte desenvolupament de la vegetació, procedint a més a les cures i reposició de marres que resulten pertinents, incloent la repetició de les hidrosembres necessàries dins de les labors de manteniment de les revegetacions.
  
- S'efectuarà així mateix aportació de terra vegetal i hidrosembra en els talussos corresponents als següents trams aproximats i la restauració dels quals no ha sigut prevista:
  
pk 1+500 a 1+550
  
pk 2+240 a 2+300
  
pk 3+440 a 3+600
  
pk 4+400 a 4+540
  
pk 4+860 a 5+000
  
pk 5+500 a 5+660
  
pk 6+260 a 6+500
  
pk 6+660 a 6+760
  
pk 6+900 a 6+940
  
pk 10+480 a 10+540
  
pk 10+700 a 10+780
  
pk 14+960 a 15+060
  
pk. 15+830 a 15+880
  
- En aquelles àrees en els quals es projecten talussos que afecten enclavaments de vegetació natural (roureda valenciana, carrascar i/o pinar madur), s'executaran els esmentats talussos i es limitarà el seu desenvolupament a fi de minimitzar l'afecció dels exemplars arboris existents. Així s'acurtaran els terraplens mitjançant l'execució de murs de contenció en la seua base o bé mitjançant formació d'una escullera. Per a l'execució de desmuntegaments en estes zones amb vegetació arbòria de gran valor natural, se seguiran les recomanacions següents:
  
- Els desmuntegaments en roca s'executaran el més verticalitzat possible a fi de minimitzar l'afecció del material vegetal, havent de donar a aquestos un tractament superficial a base de tècniques d'envelliment artificial de la roca.
  
- Els desmuntegaments en material poc competent s'aplicaran, prèviament a la revegetació, tècniques com la utilització de georedes, geocel·les o qualsevol altra tècnica de control d'erosió que permeta l'execució, en pendents més acusats, d'una adequada integració paisatgística.
  
- En tots aquells talussos de més de 4 o 5 m d'altura, a executar en àrees més antropitzades i sense existència de vegetació arbòria natural, a més dels tractaments proposats, s'hauran d'executar bermes intermèdies de 0'5 a 1 m d'amplària en contrapendent, sobre les quals es procedirà a la plantació d'exemplars arboris.
  
- En cap cas es permetrà l'execució de pedraplenes que puguen suposar la presència de materials dispersos o blocs vessant davall dels mateixos, sinó que estos s'hauran de cuidar i condicionar adequadament per al seu posterior revegetació.
  
9. Es vigilarà la possible aparició d'alguna cavitat subterrània en la zona, durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), de manera que, de donar-se el cas aleshores es procedirà a la paralització de les obres comunicant el fet a la Conselleria de Medi Ambient a fi que es procedisca a la valoració i catalogació, si és procedent, de la cavitat, d'acord a les previsions de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
10. S'executaran els murs projectats per a la contenció de talussos, de forma que se'ls done un tractament superficial a fi de millorar la seua integració visual i paisatgística, mitjançant recobriment del parament de formigó amb material rústic en imitació dels murs de maçoneria existents a la zona, o qualsevol altre tractament que s'estime convenient per a la consecució de l'objectiu d'integració pretés.
  
11. La Direcció d'Obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen estat dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
12. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de Residus Tòxics i Perillosos.
  
13. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents es presentarà davant d'esta Direcció General, com a part del Programa de Vigilància Ambiental, informe tècnic ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores establertes d'acord a les directrius plantejades.
  
14. Entre els documents contractuals del projecte figurarà l'obligatorietat del compliment de la present Declaració d'Impacte Ambiental, per a això el promotor del projecte adaptarà el seu Pressupost de forma que s'incorporen les partides pressupostàries necessàries.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.