Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4145, del 11-12-2001 (2001/11039)

ORDRE de 28 de novembre de 2001, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula la convocatòria per a la presentació i selecció de plans de desenvolupament rural PRODER-2, en el marc del Programa Operatiu Integrat dels Fons Estructurals per a la Comunitat Valenciana 2000-2006.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2001/11/28/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4145

Data del DOGV
:   11-12-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/11152


Data del document
:   28-11-2001

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * desenvolupament rural
    * ajuda a l'agricultura
    * ajuda pública
    * suport econòmic
    * programa operatiu
    * petita i mitjana empresa
    * administració local
    * regió rural
    * explotació agrària
    * indústria agrària

ORDRE de 28 de novembre de 2001, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula la convocatòria per a la presentació i selecció de plans de desenvolupament rural PRODER-2, en el marc del Programa Operatiu Integrat dels Fons Estructurals per a la Comunitat Valenciana 2000-2006. [2001/X11785]
  
El marc comunitari de suport a les regions espanyoles objectiu 1 dels fons estructurals per al període 1994-1999 (MCA II) va destinar fons a un programa operatiu d'àmbit estatal, conegut com a PRODER (Programa Operatiu per al Desenvolupament i Diversificació de les Zones Rurals).
  
En l'actual període de programació dels fons comunitaris, 2000-2006, el MCA III ha inclòs entre les possibles mesures a finançar pels fons estructurals, dins de l'eix 7 dedicat a l'agricultura i el desenvolupament rural, les mesures 7.5 i 7.9, l'objectiu genèric de les quals, el desenvolupament endogen de les zones rurals, coincideix amb el de l'antic PRODER, encara que, a diferència d'allò que ocorria en el MCA II, es tracta d'una mesura d'àmbit regional i no estatal.
  
Com a conseqüència d'aquest canvi, la concreció i el desenvolupament de les mesures mencionades, que podríem qualificar com a hereves del PRODER, ha correspost al Govern Valencià, el qual, dins del Programa Operatiu Integrat dels Fons Estructurals per a la Comunitat Valenciana 2000-2006 (Programa 7351.BT.15.9. PO.009), l'ha dotat amb un finançament públic total que puja a 28.417.903 euros (7.205 milions de pessetes), distribuïts de la manera següent:
  
- Unió Europea 71.852.831,01 euros
  
 (4.690 milions PTA)
  
- Conselleria d'Agricultura,
  
Pesca i Alimentació 9.250.845,95 euros
  
 (1.539 milions PTA)
  
- Ministeri d'Agricultura,
  
Pesca i Alimentació 5.866.111,46 euros
  
 (976 milions PTA)
  
Aquestes quanties tenen la consideració de mínims exigibles per la Unió Europea, per la qual cosa el finançament públic total podrà veure's incrementat amb fons procedents de l'administració local i aportacions addicionals de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, d'acord amb les seues disponibilitats pressupostàries
  
La present ordre té per objecte establir la regulació de la convocatòria per a la presentació i selecció de plans de desenvolupament rural PRODER-2, en el marc del Programa Operatiu Integrat dels Fons Estructurals per a la Comunitat Valenciana 2000-2006, així com dels grups d'acció local que els promoguen.
  
A aquest efecte, i en exercici de les competències conferides per l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià,
  
ORDENE
  
I. Disposicions generals
  
Primer. Objecte
  
La present ordre té per objecte seleccionar els plans de desenvolupament rural PRODER-2, així com els grups d'acció local (GAL) que els promoguen i se'n responsabilitzen de la dinamització i gestió, en execució de les mesures 7.5 i 7.9 de l'eix dedicat a l'agricultura i el desenvolupament rural en el Programa Operatiu Integrat dels Fons Estructurals per a la Comunitat Valenciana 2000-2006 (en avant, POICV).
  
Segon. Territori d'aplicació
  
1. Les mesures PRODER-2 podran aplicar-se als municipis d'interior de la Comunitat Valenciana que no estiguen inclosos en els plans de desenvolupament acollits a la iniciativa Leader Plus.
  
2. Cada Grup d'Acció Local (GAL) haurà d'incloure, com a mínim, quatre termes municipals.
  
Tercer. Plans de desenvolupament rural
  
1. Els plans de desenvolupament rural que podran ser objecte de presentació i selecció en virtut d'aquesta convocatòria s'ajustaran a les disposicions d'aquesta ordre, i adaptaran la seua estructura i contingut a allò que s'estableix en l'annex II de l'ordre.
  
2. Els plans inclouran el procediment de gestió d'ajudes que s'utilitzarà i que haurà de garantir els principis de col·laboració, objectivitat, imparcialitat, eficàcia, eficiència, transparència, publicitat i lliure concurrència.
  
3. Els plans hauran de mostrar clarament les deficiències i potencialitats de la zona d'aplicació, exposar els objectius específics perseguits mitjançant l'aplicació de la iniciativa, la seua articulació amb les polítiques de desenvolupament rural ja en marxa o previstes, l'estratègia aplicada per a aconseguir-los, la coherència i la plusvàlua de les activitats proposades i la seua repercussió sobre el medi ambient.
  
4. Els plans inclouran un quadre financer en què, seguint el model que figura com a annex III d'aquesta ordre, s'atorgue a cada mesura un pes relatiu respecte del total de fons públics que s'assignen al pla.
  
5. Els territoris integrats en el pla hauran de constituir un conjunt homogeni i coherent des del punt de vista històric, cultural, físic, econòmic i social, així com presentar una massa crítica suficient que garantisca una estratègia de desenvolupament viable.
  
Les estratègies proposades en els plans de desenvolupament rural, que hauran de respondre a les prioritats estratègiques fixades en l'annex I d'aquesta ordre, posseiran les característiques següents:
  
a) Haurà de tractar-se d'una estratègia integrada que aplique un enfocament global concertat, basat en la interacció dels operadors, sectors i projectes.
  
En tot cas, s'atorgarà prioritat a aquelles estratègies que tinguen per objecte el suport d'iniciatives promogudes per dones, joves i famílies amb xiquets, la creació i consolidació d'ocupació i la millora de la qualitat de vida en les zones rurals.
  
b) Haurà de provar la seua coherència i arrelament en el territori així com justificar la seua viabilitat econòmica i el seu caràcter sostenible.
  
c) Haurà de demostrar, a més a més, el caràcter complementari del pla amb les intervencions d'altres programes aplicats en el territori en qüestió.
  
Quart. Grups d'acció local
  
1. La presentació dels plans de desenvolupament rural i l'execució d'aquests, en cas de resultar seleccionats, correspondrà a un conjunt d'interlocutors locals denominats grups d'acció local (GAL), que seran així mateix els beneficiaris de l'ajuda financera de les mesures PRODER-2.
  
2. Els grup d'acció local (GAL) hauran de reunir els requisits següents:
  
a) Hauran d'estar compostos per persones jurídiques públiques i privades que constituïsquen un conjunt d'interlocutors equilibrat i representatiu del territori i els seus diferents sectors socioeconòmics.
  
b) Podran ser membres públics del GAL totes les entitats locals amb competències en la zona afectada pel pla.
  
c) Els membres privats del GAL hauran de representar el 50% dels drets de vot, tant en l'assemblea general com en la junta directiva de l'entitat. L'altre 50% correspondrà a drets de vot dels membres públics.
  
d) Els membres públics de la junta directiva seran elegits pels membres públics del GAL. Els membres privats de la junta seran elegits pels membres privats del GAL. El president serà elegit pels membres públics del GAL i entre ells.
  
e) A fi de garantir la representació en el GAL de tot el territori inclòs en el pla, totes les entitats locals afectades que ho sol·liciten tindran dret a integrar-se com a membres de l'entitat. La procedència dels membres privats també haurà de respondre a una raonable representació de tot el territori.
  
f) Qualsevol que siga la forma jurídica que adopten, els GAL no tindran estatutàriament finalitats de lucre. A aquest efecte, es considerarà que no tenen finalitats de lucre aquelles entitats en què, encara que desenvolupen activitats de caràcter comercial, els beneficis resultants d'aquests s'invertisquen totalment en el compliment de les seues finalitats institucionals no comercials.
  
g) Els membres del GAL hauran de demostrar la seua capacitat de cooperar en la definició i aplicació d'una estratègia de desenvolupament del territori i la plena capacitat per a assumir les tasques encomanades, incloses les financeres, així com l'eficàcia dels mecanismes de funcionament i presa de decisions.
  
3. Als GAL promotors dels plans seleccionats els seran d'aplicació les obligacions següents:
  
a) S'encarregaran, com a funció principal a exercir, d'estimular, dinamitzar i mobilitzar la població i, en especial, les empreses del territori perquè proposen actuacions d'execució del pla, assessorant-los-en el disseny i la posada en pràctica.
  
b) Exerciran les funcions de gestió administrativa i econòmica dels expedients d'ajuda.
  
c) Hauran de facilitar la verificació de les seues actuacions per part de la Comissió Europea i dels òrgans de control comunitaris, nacionals o autonòmics.
  
d) Hauran de portar una comptabilitat independent per a les accions PRODER Plus que, llevat que per la seua forma jurídica estiguen obligats a un sistema comptable determinat, s'ajustarà a les disposicions del Reial Decret 776/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aproven les normes d'adaptació del Pla General de Comptabilitat a les entitats sense finalitats lucratives i les normes d'informació pressupostària d'aquestes entitats, que, a aquest efecte, són d'obligada acceptació.
  
e) Hauran de nomenar, d'entre els membres que posseeixen la condició d'entitat local, els responsables administratius i financers (RAF), amb capacitat per a gestionar i administrar fons públics, les funcions dels quals seran realitzades per persones al servei de la dita entitat i per ella designades. A aquest efecte, la designació de RAF es formalitzarà mitjançant conveni, en el qual s'explicitaran les obligacions de les parts.
  
f) El GAL haurà de comunicar a la Direcció General de Relacions Agràries amb la Unió Europea, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb prou antelació, la convocatòria de les reunions de l'assemblea general i de la junta directiva, a les quals la Conselleria podrà enviar un representant que disposarà de veu però sense vot.
  
4. La selecció de l'equip tècnic del GAL estarà subjecta als principis d'igualtat, mèrit i capacitat. Per a la formalització dels contractes entre el GAL i el personal seu el cost del qual haja de ser subvencionat per PRODER-2, caldrà la prèvia aprovació del contingut del contracte i la seua quantia per la Direcció General de Relacions Agràries amb la Unió Europea.
  
Cinqué. Sol·licituds i documentació
  
1. Les sol·licituds per a la selecció de plans de desenvolupament rural objecte d'aquesta ordre es dirigiran a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana i es presentaran, en el model que es recull en l'annex IV d'aquesta ordre, a la seu de la Direcció General de Relacions Agràries amb la Unió Europea, carrer d'Amadeu de Savoia, 2, València 46383, sense perjudici d'allò que s'estableix en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
2. Les sol·licituds hauran d'anar acompanyades de la documentació següent:
  
- Fotocòpia compulsada del NIF del grup d'acció local o, en el cas d'entitats de nova creació, de la sol·licitud d'aquest o bé declaració jurada de la persona que represente l'agrupació sense personalitat en què constarà que sol·licitaran el NIF immediatament després que els siga comunicada per la Conselleria la selecció del seu pla de desenvolupament rural. En aquests dos últims casos, es presentarà el NIF una vegada obtingut.
  
- Fotocòpia compulsada del DNI del representant del GAL.
  
- Pla de desenvolupament rural, amb l'estructura i el contingut assenyalats en l'annex II d'aquesta ordre.
  
- Documentació acreditativa que l'entitat es troba al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social. Se n'exceptuen les entitats de nova creació.
  
3. El termini de presentació de sol·licituds serà de dos mesos a partir de l'endemà de la publicació d'aquesta ordre en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Sisé. Selecció dels plans
  
1. La selecció dels plans i els corresponents grups d'acció local serà realitzada per un comité de selecció regional en el qual tindran representació paritària la Generalitat Valenciana, el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, les diputacions provincials de la Comunitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Cada una d'aquestes parts disposarà d'un sol vot, encara que a les reunions podrà assistir representada per un màxim de dues persones, a excepció de les diputacions, que assistiran representades per tres persones, una per cada una de les tres diputacions.
  
D'entre els vocals que actuen en representació de la Generalitat Valenciana, un exercirà la presidència del comité i l'altre la secretaria.
  
2. La proposta de selecció, formalitzada en acta, s'adoptarà per consens.
  
3. La selecció dels plans presentats s'efectuarà sobre la base de les millors puntuacions globals en aplicació dels criteris recollits en l'annex V d'aquesta ordre.
  
4. El comité de selecció elevarà, en el termini màxim de dos mesos des de la finalització del termini de presentació de sol·licituds, la proposta de resolució a la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la qual dictarà la resolució definitiva de la convocatòria en el termini màxim de quinze dies. Aquesta resolució serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Seté. Execució dels plans de desenvolupament rural
  
La gestió dels plans de desenvolupament rural per part dels GAL seleccionats es realitzarà d'acord amb les disposicions d'aquesta ordre de convocatòria, de la normativa estatal, si és procedent, d'aplicació i de les instruccions dictades per la Direcció General de Relacions Agràries amb la Unió Europea.
  
La concessió d'ajudes pels GAL als promotors d'actuacions individuals d'execució del pla es regirà pel règim d'ajudes aprovat per la Comissió Europea en el marc del POICV, règim que es recull com a annex VI d'aquesta ordre.
  
Vuité. Normes financeres
  
1. El finançament que es realitze a càrrec dels fons de la Generalitat Valenciana es regirà per allò que s'ha disposat per a les ajudes i subvencions públiques en els articles 47 i 47 bis del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat per mitjà del Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991.
  
2. Podran efectuar-se bestretes de pagament sobre la subvenció concedida després de l'aportació per part dels GAL de la garantia corresponent, constituïda mitjançant aval bancari, d'acord amb les disposicions del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.
  
3. Els pagaments al GAL per part de la Conselleria podran ser parcials o del total de la subvenció concedida per a l'anualitat. El GAL podrà dirigir a la Conselleria sol·licituds de pagaments parcials amb una periodicitat mensual. La quantia sol·licitada serà la resultant de sumar les despeses comprovades pel GAL en els distints expedients d'ajuda a promotors individuals.
  
4. Els pagaments de la Conselleria al GAL s'efectuaran contra certificat expedit per la gerència o la presidència del GAL, amb el vistiplau d'un responsable administratiu i financer. El GAL certificarà que els justificants que acrediten la despesa subvencionada i que han estat presentats al GAL pels promotors individuals que es relacionen en l'annex, han sigut comprovats i aprovats pel firmant. Així mateix, el GAL certificarà que les finalitats que justifiquen la subvenció s'han acomplit. En el cas de pagaments parcials, aquest compliment de fins s'entendrà proporcional a la part de despeses efectivament executades.
  
5. El termini per a la justificació pel GAL de la subvenció autonòmica conclourà l'1 de desembre de l'exercici corresponent.
  
6. Els pagaments pel GAL al promotor individual es realitzaran contra certificat total o parcial del projecte o acció. Els certificats es basaran en la comprovació per part del GAL de la inversió total (subvenció més despesa privada) aprovada per a aqueix expedient, de manera que es verifique el compliment del percentatge de subvenció pública aprovada per al projecte o acció en qüestió.
  
7. En cadascun dels documents justificatius de la despesa que es troben en els expedients d'ajuda a promotors individuals i que el grup haja utilitzat per a basar les seues sol·licituds de pagament a la Conselleria es farà constar, en el moment de la certificació de l'expedient, que l'import, en tot o en part (especificant en aquest cas la quantia afectada) ha estat subvencionat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
8. Quan la no-execució total de la inversió aprovada per a un expedient done lloc a la minoració de la subvenció i el GAL haja utilitzat les xifres inicials de subvenció de la Conselleria a l'expedient per a realitzar una sol·licitud de pagament a aquesta, no caldrà que el GAL reintegre la diferència a la Conselleria, sinó que podrà reassignar l'import alliberat dins del mateix expedient, minorant correlativament l'import d'una altra font de finançament públic, o adscrivint aquest import a un altre expedient en què es justifique despesa imputada a la subvenció de la Conselleria. El GAL notificarà aquestes variacions a la Direcció General de Relacions Agràries amb la Unió Europea.
  
9. L'import global màxim que anualment podrà destinar la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a aquesta iniciativa serà el que es determinarà cada any en la llei de pressupostos de la Generalitat Valenciana, dins del programa pressupostari 09.20.153.50, de la Direcció General de Relacions Agràries amb la Unió Europea, codi de línia T4732000.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta la Direcció General de Relacions Agràries amb la Unió Europea perquè prenga les mesures que es consideren necessàries per al desenvolupament i l'execució d'aquesta ordre.
  
Segona
  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 28 de novembre de 2001
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
MARIA ÀNGELS RAMON-LLIN I MARTÍNEZ
  
ANNEX I
  
Prioritats estratègiques del programa regional
  
A) EN RELACIÓ AMB LA POBLACIÓ RURAL I LA SEUA QUALITAT DE VIDA
  
- Fixar la població existent i atraure nova població jove i famílies amb xiquets, en especial, els que tinguen arrelament o vincles familiars amb el territori.
  
- Afavorir la creació d'ocupació i les iniciatives d'autoocupació en benefici de dones, joves i mares/pares de famílies amb xiquets menors que residisquen en el territori d'actuació, o promogudes per aquests.
  
- Afavorir la creació d'ocupació i autoocupació de qualificació mitjana i alta, amb vista a evitar l'emigració de titulats mitjans i universitaris i atraure professionals.
  
- Actuacions de conjunt per a l'embelliment dels pobles que contribuïsquen a conservar la seua estètica tradicional: pavimentació rústica de carrers, descobriment de façanes de pedra, repintament de façanes amb colors tradicionals del lloc, renovació de mobiliari urbà adaptat a l'estil de l'entorn, enterrament de cables i supressió de torres i pals elèctrics i de telefonia, supressió o ocultació d'elements antiestètics en l'entorn immediat al poble (enderrocs, naus), creació de places d'aparcament subterrànies o arbrades en els afores dels pobles que permeten l'eliminació del trànsit o de l'estacionament en el nucli urbà.
  
- Promoció i conservació de l'arquitectura popular tradicional (estils, colors i materials constructius) i la seua combinació amb tècniques constructives bioclimàtiques i sostenibles.
  
- Garantir l'accés als serveis bàsics, en especial els vinculats a la tercera edat, la dona i la infància (sanitat, serveis socials, educació infantil, primària i secundària)
  
- Foment de la prestació de serveis culturals, d'oci i aquells que contribuïsquen a millorar la qualitat de vida dels veïns.
  
- Conservació del patrimoni cultural, rural, agrari o preindustrial.
  
B) EN RELACIÓ AMB L'ACTIVITAT AGRÀRIA I RAMADERA
  
- Potenciar l'agricultura i la ramaderia ecològiques, la concentració de l'oferta i les accions que afavorisquen el subministrament estable d'aquests productes als mercats.
  
- Potenciar les pràctiques agrícoles tradicionals que contribuïsquen a la conservació del medi ambient i del paisatge rural.
  
- Potenciació del relleu generacional i de la incorporació de joves a les explotacions agràries.
  
- Millora de la qualificació dels titulars i empleats, dels seus coneixements sobre les noves tendències dels mercats, els sistemes de comercialització i les innovacions tecnològiques disponibles.
  
- Potenciar les accions encaminades a millorar la qualitat de la producció i l'obtenció de marques de qualitat.
  
- Potenciar les accions de valoració dels productes agraris i ramaders i les que contribueixen que es quede al territori el valor afegit del seu tractament, la presentació al consumidor o la transformació.
  
C) EN RELACIÓ AMB L'ACTIVITAT INDUSTRIAL I DE SERVEIS
  
- Foment de la producció i comercialització de productes locals diferenciats, de qualitat, naturals, artesans i, en general, els vinculats a les noves demandes dels consumidors.
  
- Foment de la substitució de tècniques obsoletes i de la incorporació d'innovacions, en especial, de l'ús de les noves tecnologies de la informació. Foment de les ferramentes que ofereix Internet i, en concret, del comerç electrònic.
  
- Suport a la creació i modernització de PIME.
  
- Millora de les infraestructures que afavorisquen la instal·lació d'empreses.
  
- Potenciar l'establiment de xarxes de cooperació interempresarial, aliances estratègiques i l'entrada en mercats de subcontractació.
  
- Facilitar l'accés al mercat de les petites estructures de producció mitjançant actuacions de tipus col·lectiu.
  
- Foment d'iniciatives d'agroturisme, turisme rural, cultural, de naturalesa, de salut o d'aventura.
  
D) EN RELACIÓ AMB EL MEDI AMBIENT
  
- Incorporar consideracions mediambientals en totes les àrees a què fa referència la planificació i les estratègies del desenvolupament rural.
  
- Promoció de les accions de conservació, protecció i millora de la qualitat del medi ambient (aire, aigua i sòl) i de la biodiversitat.
  
- Promoció de tècniques i mètodes més respectuosos amb el medi ambient i amb els cicles naturals de l'energia i els recursos, en la indústria, els serveis, els transports, l'agricultura, la ramaderia i la construcció.
  
- Valoració del patrimoni natural com un element clau en què basar el desenvolupament econòmic sostenible del medi rural.
  
- Promoció de l'ús racional de l'aigua i de l'energia. Foment de l'aplicació de tècniques d'estalvi en el seu consum. Foment de la utilització de fonts d'energia renovables. Protecció d'aqüífers.
  
- Foment de les accions d'informació, formació i conscienciació ambiental de la població rural, en especial dels col·lectius afectats per la creació d'espais protegits i per la normativa de protecció del medi ambient.
  
ANNEX II
  
Estructura i contingut dels plans
  
A) Grup d'acció local:
  
1. Denominació de l'entitat promotora i número d'identificació fiscal (o referència a la seua sol·licitud).
  
2. Domicili social. Telèfon. Fax. Adreça electrònica
  
3. Personalitat jurídica:
  
· Títol constituent. Inscripció en el registre. En el cas d'agrupacions sense personalitat en el moment de la sol·licitud de la subvenció, sol·licitud d'inscripció en el registre o compromís de constituir-se en persona jurídica i inscriure's en el registre immediatament després de ser-li notificada la concessió de la subvenció, que s'atorgarà condicionada al fet que se'n produïsca la constitució.
  
· Relació de persones jurídiques membres de l'entitat, identificant-ne el caràcter públic o privat i el representant legal, si és procedent.
  
· Còpia dels estatuts (o projecte d'estatuts) de l'entitat i del reglament de règim interior, si és procedent. En els estatuts haurà de constar la informació següent:
  
- Òrgans de decisió. Composició. Sistema d'elecció de la junta directiva. Competències. Funcionament. Convocatòries. Drets de vot. Majories. Delegació d'atribucions.
  
- Requisits per a adquirir la condició de soci.
  
- Sistema d'admissió de socis.
  
- Obligacions i drets dels socis.
  
- Baixa de socis. Suspensió dels drets de soci. Conseqüències econòmiques.
  
- Règim econòmic. Aportacions i quotes, si és procedent. Patrimoni.
  
- Responsabilitats.
  
- Representació i gestió.
  
- Normes de disciplina social.
  
- Comptabilitat i llibres.
  
- Normes de dissolució i liquidació.
  
4. Experiència en actuacions de desenvolupament rural de l'entitat o dels seus membres, en el cas d'entitats de nova constitució.
  
5. Implantació en el territori i representativitat del grup d'acció local. Entitats locals membres. Còpia dels acords pels quals decideixen integrar-se com a membres del GAL i, com tals, concórrer a la convocatòria de PRODER-2. Municipi on s'ubica la seu social de les persones jurídiques privades i data de la seua creació. Per als membres privats amb seu externa al territori, justificació documental de la vinculació de l'entitat a aquest (per exemple, nombre de socis veïns dels municipis afectats pel pla).
  
6. Nombre de persones que seran contractades per l'entitat per a la dinamització i gestió de l'execució del pla. Denominació, funcions i cost-empresa anual de cada lloc de treball.
  
7. Descripció i justificació de les assistències tècniques que l'entitat té previst contractar per a exercir funcions no assumibles pel personal del GAL. Cost anual de cada assistència.
  
8. Identificació dels responsables administratius i financers.
  
9. Procediment de gestió:
  
- Mecanismes de funcionament i presa de decisions.
  
- Funcions i responsabilitats.
  
- Sistemes de divulgació del programa.
  
- Mecanismes que garantisquen els principis d'objectivitat, publicitat, imparcialitat i lliure concurrència.
  
- Recepció i estudi de sol·licituds dels promotors de projectes.
  
- Elaboració dels informes tecnicoeconòmics.
  
- Selecció de projectes. Barems.
  
- Metodologia de certificats.
  
- Registres i seguiment de projectes.
  
- Mecanismes de control i recuperació de subvencions.
  
B) Territori d'intervenció.
  
1. Perímetre d'actuació:
  
- Mapa.
  
- Llistat de municipis.
  
- Justificació de la coherència històrica i cultural, homogeneïtat geogràfica, econòmica i social, infraestructures comunes i vies de comunicació.
  
2. Classificació dels municipis per trams de població (nom dels municipis inclosos en el tram, població de cadascun i total de població que acumulen):
  
- tram 1r: menys de 500 hab.
  
- tram 2n: de 501 a 1.000 hab.
  
- tram 3r: de 1.001 a 2.000 hab.
  
- tram 4t: de 2.001 a 5.000 hab.
  
- tram 5é: de 5.001 a 10.000 hab.
  
- tram 6é: de 10.001 a 20.000 hab.
  
- tram 7é: de 20.001 a 30.000 hab.
  
- tram 8é: de 30.001 a 50.000 hab.
  
- tram 9é: de més de 50.000 hab.
  
3. Evolució de la població en els últims anys: població censal 0294-VED, població padronal 6338-UPX, rectificació padronal 4566-NHK. Per municipi i total del territori inclòs en el pla.
  
4. Densitat de població. Per municipi i mitjana en el total del territori inclòs en el pla.
  
5. Taxa de dependència (població en edat no laboral / població en edat laboral) i coeficient de substitució (menors de 16 / majors de 65).
  
6. Població activa per sectors d'activitat. Xifres absolutes i percentatges de cada sector sobre el total. Per municipi i mitjana del territori.
  
7. Superfície agrària útil (SAU): nombre absolut i percentatges sobre el total del territori.
  
8. Superfície forestal i superfície amb protecció mediambiental: nombre absolut i percentatge sobre el total del territori.
  
9. Superfície desfavorida: nombre absolut i percentatge sobre el total del territori.
  
C) Pla de desenvolupament
  
1. Anàlisi de situació de la zona: principals deficiències (especial referència a aquells problemes generadors de despoblament) i potencialitats.
  
2. Objectius del pla i estratègia de desenvolupament.
  
3. Complementarietat i articulació amb altres programes o actuacions públiques o amb suport públic en la zona.
  
4. Participació que ha tingut la població, les empreses i associacions de la zona en el procés de redacció del pla. Respecte de la fase d'execució del pla, mesures previstes per a la dinamització i el foment de la participació dels agents socioeconòmics i, molt especialment, de l'empresariat local.
  
5. Integració de consideracions mediambientals en totes les actuacions d'execució del pla.
  
6. Consideració als col·lectius de dones, joves i a les famílies amb xiquets.
  
7. Viabilitat i caràcter sostenible.
  
8. Quadre financer: quadre en què apareguen els percentatges que es destinaran a cada mesura respecte del total de fons públics de subvenció al pla, segons el model que figura com a annex III.
  
ANNEX V
  
Criteris de selecció
  
El procés selectiu d'aquesta convocatòria es regirà pels criteris següents:
  
A) Grup d'acció local:
  
1. Composició del grup d'acció local.
  
- Representativitat respecte al territori dels socis de l'entitat.
  
- Representativitat respecte als sectors econòmics predominants en el territori.
  
- Representativitat respecte al/als tema/es aglutinant/s.
  
- Representativitat respecte a les accions proposades.
  
2. Implicació financera dels socis. Capital social del grup d'acció local.
  
3. Experiència en desenvolupament rural:
  
- Experiència del grup o dels seus membres.
  
4. Procediments de gestió:
  
- Es valoraran els nivells de transparència tant en l'atribució de funcions com en la presa de decisions.
  
5. Estatuts i Reglament de règim interior.
  
6. Cost de l'equip tècnic i les assistències a contractar pel GAL. Nivell d'eficiència en la utilització dels recursos financers.
  
B) Territori:
  
1. Grau de ruralitat.
  
Es valoraran millor els territoris amb major grau de ruralidad (volum de població total resident en municipis de baixa població o densitat de població).
  
2. Població rural: evolució.
  
A major descens de població, millor valoració.
  
3. Ocupació per sectors.
  
A més percentatge de població agrària, millor valoració
  
4. Densitat de població
  
Es valoraran millor els territoris que presenten menors densitats de població
  
5. Taxa de dependència.
  
A major taxa, millor valoració.
  
6. Coeficient de substitució.
  
A menor coeficient de substitució, millor valoració
  
7. SAU, superfície forestal, superfície desfavorida i superfície amb protecció mediambiental.
  
A major percentatge sobre el total del territori, millor valoració.
  
8. Coherència històrica, cultural, geogràfica, social i econòmica.
  
Es valora la coherència del territori en els cinc nivells.
  
C) Pla:
  
1. Qualitat del diagnòstic previ.
  
Es valora la qualitat de l'anàlisi de situació i el nivell d'identificació de les potencialitats i les debilitats del territori.
  
2. Objectius del pla i efectes a aconseguir.
  
Es valora l'adequació dels objectius en relació amb les deficiències assenyalades.
  
3. Qualitat de l'estratègia de desenvolupament.
  
Es valora l'adequació de l'estratègia plantejada per a aconseguir els objectius proposats.
  
4. Complementarietat amb altres polítiques públiques que incidisquen en el territori.
  
Consideració de les altres polítiques públiques que s'estiguen executant en el territori i justificació de les complementarietats i l'absència de solapaments o contradiccions.
  
5. Grau d'implicació dels sectors econòmics i socials.
  
- Respecte a la fase de redacció del pla: grau de consulta local.
  
- Respecte a la fase d'execució del pla: valoració de la importància concedida a la dinamització dels agents socioeconòmics i de l'eficàcia de les mesures previstes. En especial, valoració dels mètodes i el grau d'implicació de l'empresariat local.
  
6. Respecte a la política mediambiental.
  
Valora l'adequació del pla a la política mediambiental.
  
7. Prioritat concedida als col·lectius de dones i joves i les famílies amb xiquets.
  
- Es valora la priorització d'actuacions promogudes per o que suposen l'increment d'oportunitats d'ocupació i autoocupació de les dones i joves que residisquen en el territori d'actuació
  
- Es valora la priorització d'actuacions promogudes per pares/mares de menors d'edat que residisquen en el territori o de les actuacions que redunden en benefici de la situació d'aquestes famílies.
  
9. Viabilitat i caràcter sostenible.
  
Es valora la consideració de la viabilitat i sostenibilitat de l'estratègia i mesures proposades a llarg termini, inclusivament després del cessament del període de subvenció PRODER.
  
10. Quadre financer.
  
Verificació de la coherència entre la distribució de fons i les accions proposades en el pla. Percentatge assignat a les despeses de funcionament (a menor percentatge, major valoració)
  
ANNEX VI
  
Règim d'ajudes
  
Primer
  
1. Seran promocionables les accions o els projectes que s'emmarquen entre els objectius i àmbits d'actuació del pla de desenvolupament rural d'un determinat territori i que contribuïsquen a frenar les tendències al despoblament mitjançant la creació o el manteniment de l'ocupació i la millora de la qualitat de vida dels seus habitants.
  
2. Les actuacions auxiliades, que podran tenir caràcter productiu o no productiu, hauran de localitzar-se en els municipis inclosos en la zona delimitada en el programa o tenir-hi una relació directa, en termes de desenvolupament.
  
Aquestes actuacions, a més a més, hauran de ser elegibles per al finançament per la Secció d'Orientació del FEOGA, d'acord amb la normativa aplicable a les regions objectiu 1, i emmarcar-se entre les mesures de desenvolupament rural tal com es defineixen en l'article 33 del reglament 1257, de 1999, del Consell, o pel FEDER.
  
La concessió de les ajudes s'ajustarà a les disposicions de les directives comunitàries sobre ajudes estatals al sector agrari 2000/C28/02 (DOCE C232, de 12.08.2000), i les altres directives sobre ajudes que siguen d'aplicació.
  
La destinació de la inversió auxiliada haurà de mantenir-se, almenys, durant els cinc anys posteriors al certificat de finalització d'inversions.
  
Segon
  
Podran beneficiar-se d'aquestes ajudes les persones físiques o jurídiques, públiques o privades, que realitzen actuacions d'execució d'un pla de desenvolupament rural. Quan es tracte d'empreses, aquestes hauran de complir els requisits que defineixen la petita empresa, d'acord amb el Reglament (CE) 70/2001, per:
  
- Ocupar menys de 50 persones. La plantilla s'obtindrà per la mitjana mensual haguda durant l'any de l'últim exercici financer tancat i considerarà tant el personal a jornada completa com, en ponderació mensual, el treball a temps parcial o estacional.
  
- Tenir un volum de negoci anual no superior a 7 milions d'euros o bé un balanç general anual que no excedisca de 5 milions d'euros.
  
- Complir el criteri d'independència, d'acord amb les disposicions del Reglament (CE) 70/2001, de 12 de gener de 2001, l'article 41 de la Llei 2/1995, de Societats de Responsabilitat Limitada, i l'article 87 del Reial Decret Legislatiu 1.564/1989, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Societats Anònimes.
  
Quan es tracte de cooperatives, societats agràries de transformació, societats laborals o qualsevol altra entitat jurídica de treball associat que es dedique a la producció, comercialització i/o transformació de productes agraris, els límits de plantilla, el volum de negocis anual i el balanç general seran de 250 treballadors, 20 milions d'euros i 10 milions d'euros, respectivament.
  
Tercer
  
Les ajudes a actuacions de caràcter productiu tindran les limitacions següents respecte a les seues condicions, intensitat i quantia:
  
I) SECTOR AGRARI
  
A) Ajudes a la inversió en explotacions agràries
  
La concessió d'ajudes a les inversions en explotacions agràries haurà de complir les condicions previstes en l'apartat 4.1 de les directrius i, en particular, els aspectes següents:
  
1. Les inversions han de perseguir un o més dels objectius següents: reducció dels costos de producció, millora o reorientació de la producció, promoció de la qualitat, conservació i millora de l'entorn natural, de les condicions d'higiene o del benestar animal, i diversificació de les activitats agràries. Les inversions que no perseguisquen cap d'aquests objectius i, en particular, les de simple substitució, no són auxiliables.
  
2. Les ajudes a la inversió podran concedir-se únicament a explotacions agràries la viabilitat econòmica de les quals es puga demostrar a través d'un estudi prospectiu de l'explotació i sempre que el titular de l'explotació compte amb capacitació professional adequada.
  
3. L'explotació haurà de complir les normes mínimes comunitàries i nacionals de medi ambient, higiene i benestar animal. No obstant això, quan les inversions tinguen per objecte complir amb noves normes mínimes en matèria de medi ambient, higiene i benestar animal, podran concedir-se ajudes a l'efecte.
  
4. No es concediran ajudes a inversions l'objectiu de les quals siga augmentar la producció per a la qual no es puga trobar eixides normals en el mercat, tenint en compte els productes de què es tracte, els tipus d'inversions i les capacitats existents o previstes. En tot cas, seran d'aplicació les restriccions de producció o limitacions de suports comunitaris imposades per organitzacions comunes de mercat. Si hi ha restriccions de producció o limitacions de suport comunitari a nivell d'agricultors individuals, explotacions agrícoles o centres de transformació, no podran concedir-se ajudes d'inversió que augmenten la producció per damunt d'aquestes restriccions o limitacions.
  
5. En tot cas, les condicions anteriors s'ajustaran a allò que es disposa sobre això en els programes operatius de millora d'estructures i dels sistemes de producció agraris en les regions d'objectiu 1 i fora d'objectiu 1.
  
Pel que fa a la intensitat, l'ajuda pública total màxima serà del 50%, en les zones desfavorides, i del 40%, en les zones no desfavorides. Quan les inversions siguen escomeses per joves agricultors que no han fet els 40 anys en el moment de la concessió, els percentatges anteriors seran del 55 i el 45%, respectivament.
  
La intensitat de les ajudes s'elevarà a un 75 i un 60%, respectivament, en els casos especials següents:
  
1. Conservació d'elements del patrimoni de caràcter productiu i situats en les explotacions agrícoles, quan no impliquen augment de la capacitat de producció.
  
2. Inversions que suposen un augment de costos derivat de la protecció i millora del medi ambient, de la millora de les condicions d'higiene de les explotacions ramaderes o de la promoció del benestar animal. Aquest increment sobre el cas general només es concedirà a inversions que vagen més enllà dels requisits mínims comunitaris vigents. També podrà concedir-se a inversions necessàries per al compliment de noves normes mínimes, segons les condicions fixades en l'article 2 del Reglament (CE) núm. 1750/1999. L'increment haurà de limitar-se estrictament als costos subvencionables suplementaris necessaris per a complir l'objectiu marcat, i no s'aplicarà en el cas d'inversions que produïsquen un augment de la capacitat de producció.
  
Si es preveu un augment de la capacitat de producció i les obres s'efectuen amb materials moderns normals, s'aplicaran els percentatges del cas general.
  
En qualsevol cas, el volum màxim d'inversió auxiliable serà de 90.000 euros per UTA o 180.000 euros per explotació. Quan les inversions siguen realitzades per una entitat associativa amb personalitat jurídica, el límit d'inversió auxiliable serà la resultant de multiplicar la quantitat de 180.000 euros pel nombre de membres que tinguen la consideració d'agricultor professional d'acord amb la Llei 19/1995, de Modernització de les Explotacions Agràries, fins a un límit de quatre. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà elevar el límit d'inversió auxiliable en l'àmbit de l'agricultura intensiva fins a un màxim de 600.000 euros per explotació.
  
B) Ajudes a la inversió en el sector de la transformació i comercialització de productes agraris
  
La concessió d'ajudes a la comercialització i transformació de productes agraris hauran de complir les condicions previstes en l'apartat 4.2 de la Directiva Comunitària sobre Ajudes Estatals al Sector Agrari.
  
S'entendrà per transformació d'un producte agrari qualsevol operació efectuada sobre aquest en què el resultat continue sent un producte agrari. La transformació de productes agraris compresos en l'annex I del Tractat i la seua conversió en productes no compresos en aquest queda fora de l'àmbit d'aplicació d'aquest apartat.
  
Com a norma general, les ajudes concedides a inversions lligades a la transformació i comercialització de productes agrícoles només podran concedir-se a empreses la viabilitat econòmica de les quals puga ser demostrada sobre la base d'una avaluació de les seues perspectives i que complisquen les normes mínimes en matèria de medi ambient, higiene i benestar animal. No obstant això, quan les inversions es porten a terme a fi de complir amb noves normes mínimes en matèria de medi ambient, higiene i benestar animal, podran concedir-se ajudes a l'efecte.
  
No podran concedir-se ajudes en virtut de les disposicions d'aquest apartat llevat que es demostre suficientment l'existència d'eixides normals per als productes en el mercat. Aquesta condició serà avaluada al nivell més adequat segons els productes de què es tracte, els tipus d'inversió i la capacitat de producció existent i previsible. Es tindran en compte les restriccions de producció o les limitacions de suport comunitari que existisquen d'acord amb organitzacions comunes de mercat. En particular, no es concediran ajudes que contravinguen prohibicions o restriccions imposades per les organitzacions comunes de mercat. Tampoc no es concediran ajudes per a la fabricació i comercialització de productes que imiten o substituïsquen la llet o els productes lactis.
  
En tot cas, aquestes condicions s'ajustaran al que es disposa a l'efecte en el Programa Operatiu Integrat dels FFEE a la Comunitat Valenciana (POCV).
  
La intensitat de les ajudes serà del 50%.
  
Quan les inversions de transformació i comercialització es realitzen en la pròpia explotació i el seu import no supere el volum màxim d'inversió assenyalat en l'apartat A (?Ajudes a la inversió en explotacions agràries?), seran considerades com a inversions en explotacions agràries, i s'hi aplicaran les disposicions d'aquell apartat.
  
II) PETITES I MITJANES EMPRESES.
  
En aquest apartat s'inclouran les inversions realitzades per petites i mitjanes empreses no lligades a la producció, transformació i comercialització de productes agrícoles.
  
Amb caràcter general, la intensitat bruta de l'ajuda no excedirà del 15% en el cas de petites empreses, i del 7,5% en el cas de mitjanes empreses.
  
No obstant això, el límit màxim d'ajuda serà l'autoritzat en el mapa aprovat per la Comissió.
  
El límit màxim d'intensitat (ajuda pública total màxima) aplicable a les empreses de la Comunitat Valenciana (llevat de les dels municipis de Castelló i València), d'acord amb el mapa d'ajudes de finalitat regional número 773/99 (Decisió 2000 D/103728 de 17-05-00) és, expressat en ENS (equivalent net de subvenció), un 40%. Transformat en percentatge nominal, atesos les normes d'amortització i l'import de l'impost sobre societats, el percentatge màxim d'ajuda en relació a la inversió auxiliable és el 54%.
  
A la intensitat d'ajuda assenyalada podrà afegir-se com a ajuda suplementària 15 punts percentuals, sense que la intensitat bruta total siga superior al 100%.
  
Quart
  
Les ajudes a les petites i mitjanes empreses podran acollir-se a la ?clàusula de minimis?, d'acord amb les disposicions del Reglament (CE) 69/2001, de 12 de gener de 2001, sobre ajudes de minimis.
  
En virtut d'aquesta clàusula, un titular de projecte pot rebre una ajuda pública màxima de 100.000 euros en un període de tres anys.
  
El període triennal en el que ha d'aplicar-se el límit comença en el moment en què l'empresa rep per primera vegada ajudes concedides d'acord amb la ?clàusula de minimis?.
  
No hi ha límit pel que fa a la grandària de l'empresa, el nombre d'empleats, el volum de negocis i el balanç general.
  
L'ajuda a càrrec de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació no podrà excedir del 35% del cost total de la inversió.
  
En virtut de les disposicions de l'apartat 4.2 de les directrius sobre ajudes d'estat de finalitat regional, 98/C 74/06 (DOCE C74, de 10.03.98), l'aportació del promotor destinada al finançament del projecte ha de ser com a mínim del 25%.
  
Cinqué
  
L'ajuda pública total que podrà rebre un titular per projecte de caràcter productiu, d'acord amb aquest règim d'ajudes, no podrà ser superior a 250.000 euros. Quan concórreguen circumstàncies especials en un determinat projecte d'inversió que incidisquen significativament en el desenvolupament integrat de la zona, el beneficiari podrà sol·licitar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació l'increment del límit anterior per a aqueix cas específic.
  
Sisé
  
Les ajudes de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a activitats i inversions no productives arribarà a una intensitat màxima del 75% de la inversió subvencionable. Aquest percentatge podrà ser completat per altres ajudes públiques fins a aconseguir el 100% de la inversió.
  
L'ajuda pública total que podrà percebre un titular per projecte no podrà superar les quanties següents:
  
- Restauració, aprofitament de construccions i paratges rurals d'interés turístic, històric, artístic o cultural, etc.: 500.000 euros.
  
- Assistències tècniques, estudis, inventaris, activitats de promoció, etc.: 100.000 euros.
  
Quan concórreguen circumstàncies especials en un determinat projecte d'inversió o despesa que incidisquen significativament en el desenvolupament integral de la zona, el beneficiari podrà sol·licitar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació l'increment dels límits anteriors, per a aqueix cas específic.
  
En tot cas, la concessió d'ajudes a inversions no productives relacionades amb la producció primària haurà de complir les condicions establides en l'apartat ?Ajudes a la inversió en explotacions agràries?.
  
No seran subvencionables les inversions en infraestructures que arriben a un cost total superior a 90.000 euros, ni les que, qualsevol que siga el seu import, responguen a la prestació de serveis o a activitats declarades com a reserva en favor de les entitats locals, en els termes establits en l'article 86.3 de la Llei 7/1985, Reguladora de les Bases de Règim Local.
  
Seté
  
Les ajudes a concedir en l'aplicació d'aquest règim respectaran de forma sistemàtica les exclusions i limitacions previstes en els marcs i les disposicions comunitàries.
  
En particular, es respectaran les disposicions de les normes següents:
  
- Reglament (CE) 1.257/1999, de 17.05.99, sobre ajuda al desenvolupament rural a càrrec del FEOGA.
  
- Reglament (CE) 1.260/1999, de 21.06.99, pel qual s'estableixen disposicions generals sobre els fons estructurals.
  
- Reglament (CE) 1.750/1999, de 23.07.99, pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) 1.257/1999.
  
- Reglament (CE) 2.603/1999, de 08.12.99, pel qual s'estableixen disposicions transitòries per a l'ajuda al desenvolupament rural previst pel Reglament (CE) 1.257/1999.
  
- Reglament (CE) 1.159/2000, de 30.05.00, sobre activitats d'informació i publicitat que han de portar a terme els estats membres en relació amb les intervencions dels fons estructurals.
  
- Reglament (CE) 1.685/2000, de 28.07.00, pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) 1.260/1999 quant al finançament de despeses d'operacions cofinançades pels fons estructurals.
  
- Directrius comunitàries sobre ajudes estatals al sector agrari 2000/C28/02.
  
- Directrius sobre ajudes d'estat de finalitat regional 98/C74/06.
  
- Reglament (CE) 994/1998 de 07.05.1998, sobre ajudes d'estat.
  
- Reglament (CE) 69/2001 de 12.01.2001, sobre ajudes de minimis.
  
- Reglament (CE) 70/2001 de 12.01.2001, sobre ajudes a PIME.
  
- Enquadrament de les ajudes nacionals per a publicitat de productes agraris i de determinats productes no inclosos en l'annex I del Tractat (87/C 302/06, de 12.11.87).
  
- Decisió 103727, de 17.05.00, per la qual s'aprova el mapa d'ajudes de finalitat regional per al període 2000-2006. Ajuda d'estat núm. N773/99-Espanya.
  
- Recomanació, de 03-04-96, sobre definició de petites i mitjanes empreses.


Còpia Permalink ELI