Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7546, del 12-06-2015 (2015/5346)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 75/14-AIA la Vall d'Alba.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7546

Data del DOGV
:   12-06-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5346


Data del document
:   22-05-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vall d'Alba
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 75/14-AIA la Vall d'Alba. [2015/5346]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 75/14-AIA la Vall d'Alba.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 075/14-AIA.  
Títol: Ampliació granja avícola d'engreixament.  
Promotor: Olga Beltrán Miralles.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba.  
Localització: parcel·la 106, del polígon 17. La Vall d'Alba (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una activitat d'explotació ramadera d'engreixament de pollastres ubicada en el terme municipal de la Vall d'Alba, província de Castelló.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
En l'actualitat la peticionària està inscrita en el Registre d'Explotacions Ramaderes de la Comunitat Valenciana amb el núm. ES930466034024, ja que disposa d'una nau de 880 m², amb capacitat de 19.200 pollastres, ubicada en el polígon 3, parcel·la 262, en la partida Pou de Beca de la localitat de la Vall d'Alba.  
Es pretén ampliar l'explotació per mitjà de la construcció de dos naus en la parcel·la 106, del polígon 17, en la mateixa partida de la localitat. Cada una de les naus, de planta rectangular, tindrà una superfície de 1.885 m² i capacitat per a 32.850 pollastres. Amb això, la capacitat final de l'explotació serà de 84.900 pollastres.  
La finca, actualment es troba dedicada al cultiu d'oliverar i ametler en secà. Abans d'iniciar les excavacions necessàries per a executar la solera i les fonamentacions es realitzarà una neteja i desbrossament del terreny.  
L'altura del lateral de la nau serà de 2,8 m i altura màxima en carener de 4,4 m. Adossat al frontal de cada una de les naus es pretén construir 2 locals auxiliars, d'unes dimensions de 5x4 m, un dels quals es destinarà a local tècnic on s'ubicarà el control de comandaments i magatzem, i l'altre a vestidor. L'estructura de les naus serà de perfils metàl·lics, la coberta es realitzarà a base de xapa galvanitzada, i els tancaments seran de panell sandvitx tipus «Izootec Farmwall». La pavimentació de l'interior de les naus constarà d'una malla electrosoldada d'acer de 15x15 cm i 6 mm de grossor, sobre la qual s'aplicaran 12 cm de formigó.  
Les naus es dotaran de les infraestructures necessàries per a l'alimentació dels animals: 3 sitges de xapa galvanitzada totalment estancs, d'uns 14.000 kg de capacitat cada un; 4 línies de menjadors automàtics de 117 metres; 5 línies d'abeuradors de 117 m de longitud, amb sistema de tetina amb recuperador; un medicador i un depòsit mesclador de medicament de 60 litres.  
La temperatura i humitat de l'interior de les naus es controlarà per mitjà d'un sistema de climatització que treballa per depressió. Per a la ventilació es preveu la instal·lació en un dels laterals de cada una de les naus de 10 ventiladors d'un cabal de 49.000 m³/h, amb la introducció de l'aire a través de la línia correguda de finestres situades en el lateral oposat. El sistema de refrigeració serà de nebulització d'alta pressió. El sistema de calefacció serà per mitjà de convectors de gas propà, per a la qual cosa s'instal·larà un depòsit de gas d'una capacitat aproximada de 10.000 kg. S'estima un consum mitjà anual d'este combustible de 14.000 kg.  
Per al subministrament d'energia elèctrica es preveu la instal·lació d'una línia de mitjana tensió fins a la parcel·la, i el consum anual previst és de 60.000 kWh.  
L'aigua que es preveu consumir provindrà de la xarxa pública d'abastiment d'aigua potable de la localitat. Els consums anuals d'aigua previstos són els següents:  
- Consum animals (54 l/plaça/any): 3.548 m³  
- Consum aigua neteja (0,06 m³ /m²): 216 m³  
- Consum sistema refrigeració: 236 m³  
En tot el perímetre de l'explotació s'instal·larà una tanca consistent en un muret de formigó de 30 cm d'altura i fins a 2 metres per tanca de fil d'aram galvanitzat. En tots els buits i finestres de l'explotació s'instal·larà una malla o tela ocellaire. Per a la desinfecció dels vehicles que ocasionalment hagueren d'entrar a l'explotació es disposarà d'un equip mòbil de polvorització, per a aplicar-los una solució desinfectant. L'entrada de les persones a les naus es realitzarà per pediluvis.  
  
Descripció del procés productiu  
L'activitat exercida consistix en una explotació avícola de pollastres d'engreixament per a carn.  
El sistema productiu que seguirà l'explotació és el de la integració, és a dir, una empresa productora facilitarà els pollets per a engreixar-los i al final del cicle la mateixa empresa integradora serà la que els retire per a traslladar-los a l'escorxador.  
El règim del procés productiu serà intensiu i seguirà el sistema «tot dins, tot fora», és a dir, les aus entraran totes en l'explotació amb la mateixa edat i al mateix temps, i eixiran totes al mateix temps, amb la qual cosa s'aconseguix tindre un lot homogeni que en facilitarà molt el maneig. El nombre anual de cicles previst serà de 6. Tenint en compte una mortaldat d'un 5 %, s'estima una producció anual de 374.490 pollastres.  
Els polls arribaran a la granja amb un dia d'edat i seran retirats aproximadament als 45 o 50 dies, amb un pes d'entre 2 i 2,5 kg. Una vegada es retiren els animals es procedirà a la neteja i desinfecció de les naus, procés que durarà entre 10-15 dies i quan acabe començarà novament el cicle.  
Gestió de residus  
- Fem:  
La gallinassa està composta per les dejeccions de les aus de corral, juntament amb el material usat per al jaç, plomes i restes de pinso i aigua vessats. Com a jaç s'utilitzarà una mescla de borumballa i serradura amb una grossària aproximat de 10 cm depositat prèviament sobre la solera de formigó. El fem produït a l'any en les dos naus que constituïxen l'ampliació, considerant 6 cicles anuals, serà de 788,4 tones. Una vegada finalitzat el cicle d'engreix, tot el jaç és evacuat de les naus i després el retira una empresa autoritzada.  
  
- Eliminació de cadàvers:  
L'explotació compta amb un compromís d'inscripció en l'Associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví. El ramader depositarà els animals morts durant l'engreix en una caseta destinada a això ubicada en el terme municipal. L'empresa contractada s'encarregarà de retirar els cadàvers de la caseta i traslladar-los a la seua planta de tractament.  
- Residus sanitaris i especials ramaders  
En l'explotació es produiran residus especials ramaders identificats amb codi YJH 1222 «Residus de tractament o prevenció de malalties d'animals», segons Orde MAM/304/2002. La granja compta amb un contracte de retirada, subscrit amb l'empresa autoritzada per a la gestió de residus perillosos Consenur. El servici que prestarà a l'explotació esta empresa serà: subministrament de contenidors homologats, arreplega periòdica dels mateixos contenidors, transport en vehicles autoritzats fins a la planta de tractament.  
- Aigües sanitàries:  
Atés que no es preveu la construcció de cap lavabo, no s'originaran aigües sanitàries que gestionar.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de maig de 2014 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental ofici de l'Ajuntament de la Vall d'Alba en què sol·licita la preceptiva avaluació d'impacte ambiental de l'activitat «Granja avícola d'engreix», promoguda per Olga Beltrán Miralles, dins del procediment substantiu de concessió de llicència ambiental per part de l'Ajuntament, regulat en la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental. A la dita sol·licitud s'adjunta la documentació següent:  
- Projecte de construcció i activitat (desembre 2013)  
- Estudi d'impacte ambiental (desembre 2013)  
- Estudi d'integració paisatgística (desembre 2013)  
- Tràmit d'informació pública, que es va dur a terme, de forma simultània, per mitjà d'un anunci inserit en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província número 20, de data 15 de febrer de 2014, per un període de 30 dies. Així mateix, es va fer una notificació als veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. El certificat d'informació pública, de data 19 de maig de 2014, firmat pel secretari i per l'alcalde de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, indica que transcorregut el termini de 30 dies, no es van presentar al·legacions.  
  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 11 de gener de 2013.  
- Compromís de retirada de fem per gestor autoritzat, per a l'explotació de la parcel·la 106, del polígon 17 de la Vall d'Alba.  
- Compromís d'acceptació de residus zoosanitaris per gestor de residus perillosos autoritzat, de data 11 de setembre de 2013.  
- Ampliació del compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a obres de construcció de dos naus d'engreixament avícola i altres instal·lacions complementàries en zona de policia de llit d'aigües públic (Barranc de l'Estela), parcel·la 106 del polígon 17, terme municipal de la Vall d'Alba, de data 9 d'agost de 2013.  
- Informe tècnic favorable sobre disponibilitat de subministrament d'aigua, emés en data 16 de desembre de 2013 per l'empresa concessionària de la gestió del Servici Municipal d'Aigua Potable.  
- Certificat de compatibilitat urbanística favorable, de data 12 de desembre de 2012.  
Amb data 1 de setembre de 2014 des d'este servici es realitza un requeriment de documentació al promotor a través de l'òrgan substantiu.  
  
El 28 d'octubre de 2014, en resposta al dit requeriment, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet la següent documentació aportada pel promotor: Informe modificat de Conselleria de Presidència, Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua i aclariment sobre diversos aspectes requerits.  
El 27 de gener de 2015 es realitza un nou requeriment de documentació a l'Ajuntament de la Vall d'Alba.  
El 17 de febrer de 2015, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet la documentació sol·licitada: informe de l'arquitecta municipal sobre compatibilitat de l'activitat amb les vivendes unifamiliars pròximes, canvi de titularitat de l'activitat que es du a terme en la parcel·la 262 del polígon 3, compromís de retirada de fem per a la dita activitat.  
  
En data 3 de març de 2015, en detectar-se en la cartografia de revisió del PATRICOVA que la parcel·la en què es farà l'activitat es troba en zona de perillositat geomorfològica, es consulta el Servici d'Ordenació del Territori, perquè emeten un informe sobre la viabilitat de l'activitat en eixe emplaçament.  
El 2 d'abril de 2015 es rep informe favorable del Servici d'Ordenació del Territori.  
El 2 d'abril de 2015, es requerix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, l'informe preceptiu i vinculant sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
El 22 d'abril de 2015 es rep l'informe sol·licitat.  
Informes considerats.  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència, s'han considerat els informes dels següents organismes competents:  
- Certificat de compatibilitat urbanística, emés en data 12 de desembre de 2012 per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, que establix que la parcel·la 106 del polígon 17 de la Vall d'Alba té la qualificació se sòl no urbanitzable comú i que se situa a una distància superior a 1.000 metres del nucli urbà.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a obres de construcció de dos naus d'engreixament avícola i altres instal·lacions complementàries en zona de policia de llit d'aigües públic (barranc de l'Estela), parcel·la 106 del polígon 17, terme municipal de la Vall d'Alba, de data 9 d'agost de 2013.  
- Informe tècnic favorable sobre disponibilitat de subministrament d'aigua, emés en data 16 de desembre de 2013 per l'empresa concessionària de la gestió del Servici Municipal d'Aigua Potable.  
- Informe favorable sobre afecció al Patrimoni Cultural, firmat en data 28 de febrer de 2014 per la directora general de Cultura.  
- Informe de l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, emés el 5 de febrer de 2015, que determina que «l'activitat projectada és compatible amb les vivendes unifamiliars pròximes a la referida granja, d'acord amb la normativa arreplegada en el PGOU vigent».  
  
- Informe del Servici d'Ordenació del Territori, emés el 26 de març de 2015, que determina que «l'explotació avícola d'engreixament, en la parcel·la 106, del polígon 17, de la Vall d'Alba (Castelló) no es troba afectada per risc d'inundació, ja que l'emplaçament de les instal·lacions en la parcel·la se situen fora de la zona de risc d'inundació, per la qual cosa l'activitat és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Consideracions ambientals  
1r. L'activitat s'exercirà en sòl no urbanitzable comú i és compatible amb el planejament vigent, segons certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, de data 12 de desembre de 2012. L'explotació s'ubicarà molt pròxima a diverses vivendes unifamiliars. No obstant això, realitzada la consulta, l'arquitecta municipal de l'Ajuntament de la Vall d'Alba va informar en data 5 de febrer de 2015 que «l'activitat projectada és compatible amb les vivendes unifamiliars pròximes a la referida granja, d'acord amb la normativa arreplegada en el PGOU vigent».  
2n. D'acord amb la cartografia de revisió del PATRICOVA, la parcel·la en què es farà l'activitat es troba en zona de perillositat geomorfològica. Consultat el Servici d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient sobre la viabilitat de l'activitat en l'emplaçament, este emet un informe favorable en data 26 de març de 2015.  
3r. A menys de 100 metres d'on es pretenen construir les naus transcorre el Barranc de la Ramblella o de l'Estela, amb la qual cosa hi ha afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, tal com arreplega el text refós de la Llei d'Aigües. En data 9 d'agost de 2013, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet una autorització per a la construcció de dos naus d'engreixament avícola i altres instal·lacions complementàries en zona de policia de llit públic (barranc de l'Estela), en la parcel·la 106 del polígon 17 del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), i establix una sèrie de condicionants.  
  
4t. Segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Així mateix, la localització del projecte no afecta terreny forestal, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. No obstant això, atés que l'entorn pròxim a la ubicació de l'activitat sí que és sòl forestal, tant en la fase d'obres com en les operacions que així ho requerisquen es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
5t. D'acord amb l'informe de la Direcció General de Cultura, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, «el projecte analitzat no té afecció al Patrimoni Cultural en cap de les seues manifestacions».  
  
6t. Impactes considerats en l'Estudi d'Impacte Ambiental.  
Fase de construcció de la granja:  
Durant esta fase, les actuacions que es duran a terme són les següents: desbrossament i neteja del terreny, anivellació excavacions, pavimentació i finalment la construcció de les naus. Estes actuacions podran afectar l'atmosfera, tant en la composició de l'aire com en el nivell de sorolls, i a l'aigua subterrània.  
La contaminació atmosfèrica es deurà principalment a la pols produïda per l'acció del vent sobre les superfícies descobertes de vegetació i pel trànsit de vehicles, fonamentalment durant la preparació del terreny (desbrossament i anivellació). No obstant això, atés que estos treballs es preveu realitzar-los en 3 dies, s'estima un impacte temporal i reversible. La contaminació acústica es deurà al trànsit de la maquinària i serà un impacte temporal, localitzat i reversible. No es preveu un impacte sobre les aigües subterrànies ja que no es realitzarà cap tipus d'activitat de manteniment de la maquinària ni d'omplir-la de combustible en la parcel·la.  
Fase d'activitat:  
- Impacte sobre el sòl: la superfície de sòl ocupat és baixa, del total de la parcel·la, que compta amb una superfície de 1,3259 ha, es destinen a construccions un total de 3.810,10 m². En l'interior de la nau es construirà una solera de formigó que evitarà la possible filtració de fem. El fem serà retirat per una empresa autoritzada, per a la posterior valoració, i s'evita d'esta manera manipular-lo i emmagatzemar-lo en l'explotació.  
  
Es produirà, per tant, sobre este medi un impacte mínim, localitzat i compatible.  
- Impacte sobre la hidrologia: la ubicació de l'explotació no suposarà, en cas d'avingudes importants, una reducció significativa de la capacitat de desaigüe del barranc. No obstant això, atés que hi ha afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, tal com arreplega el text refós de la Llei d'Aigües, s'ha obtingut la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la implantació d'esta activitat. Quant a les aigües subterrànies, no es farà cap explotació d'aqüífer, i la gestió del fem no ocasionarà contaminació ja que serà retirat a l'acabar el cicle productiu per una empresa autoritzada. En este cas l'impacte sobre el medi és nul.  
  
- Impacte sobre el paisatge: s'aporta un estudi d'integració paisatgística en què, després d'analitzar tots els factors de l'actuació que pogueren afectar la percepció del paisatge, s'arriba a les conclusions següents:  
1. L'àmbit de l'estudi comprén una única unitat de paisatge, formada per camps de cultius tant d'ametlers com d'oliverar en secà i en el qual sovint trobem construccions agrícoles d'entitat semblant a què és objecte del present estudi.  
2. La tipologia, geometria, composició, materials i tonalitats cromàtiques de la construcció seran segons les tradicionals per a este tipus de construccions en esta zona i s'evitarà, en tot cas, que les condicions estètiques de la construcció afecten el medi paisatgístic on s'integra.  
  
3. La construcció s'ubicarà a cotes baixes, amb la qual cosa no modificarà negativament la qualitat de la percepció visual del paisatge, al no interferir en les vistes dels elements topogràfics de la zona (crestes, vessants i línies d'horitzó).  
S'estima que l'impacte sobre el paisatge serà localitzat, moderat i integrat en l'entorn.  
- Impacte sobre l'atmosfera:  
1. Contaminació acústica. Són font de soroll: els animals, el sistema d'alimentació, sistema de ventilació, sistema de neteja a pressió i sistema de calefacció. Les mesures correctores i les alternatives constructives triades (naus estanques) reduiran molt significativament els nivells de soroll que es percebran en l'exterior de l'explotació, i que es calcula que seran els següents: 66,11 dBA (horari diürn), 59,52 dBA (horari nocturn). Així doncs, l'impacte acústic produït serà mínim o moderat, temporal i reversible.  
2. Contaminació atmosfèrica. Únicament el maneig de pinso podria originar núvols de pols. No obstant això, com que s'emmagatzema el pinso en les sitges i com que hi ha un sistema d'alimentació automàtic tancat, no s'estima que s'haja de generar cap tipus d'impacte a causa de la pols. Per a minimitzar l'impacte produït per les emissions d'amoníac i òxid nitrós, originades per la descomposició del fem durant l'allotjament de les aus en l'explotació, s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals que afecten tant el disseny de la pròpia granja com procediments de maneig. Una vegada implantades les mesures correctores s'aconseguirà un impacte sobre la composició de l'atmosfera moderat i reversible.  
3. Generació d'olors. La granja s'ubicarà a més de 2 km del nucli de població més pròxim. Açò, unit al fet que no es manipularà ni emmagatzemarà el fem produït, fa que l'impacte produït siga moderat i reversible.  
Fase de cessament de l'activitat:  
Ateses les característiques constructives de la nau, esta es fa fàcilment desmuntable. Tots els materials emprats en la construcció estan lliures d'amiant i per això, en cas de ser desmuntada o demolida, no es necessitaran mesures correctores especials.  
Tots els materials obtinguts en el desmuntatge seran conduïts a abocador autoritzat o reutilitzats en operacions constructives i en cap concepte abandonats.  
Es conclou, per tant, que el cessament de l'activitat no produirà cap impacte irreversible.  
7m. Establiment de mesures protectores i correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'establixen una sèrie de mesures protectores i correctores que s'aplicaran amb l'objecte de reduir o eliminar:  
1. El residu i l'abocament del residu.  
2. Gran part de les emissions d'amoníac a l'atmosfera.  
3. Les olors detectables de l'explotació fora dels seus límits.  
4. Els vectors de transmissió de malalties i patògens.  
5. La contaminació del sòl i les aigües subterrànies.  
Les principals tècniques que es consideraran per a la reducció d'impactes ambientals seran les següents:  
1. Bones pràctiques ambientals.  
2. Aplicació de tècniques nutricionals.  
3. Millores en el disseny i maneig de les instal·lacions.  
4. Tècniques d'estalvi d'aigua i energies.  
8u. Programa de vigilància ambiental  
Amb el seguiment del programa de vigilància ambiental s'haurà de poder controlar que l'eficàcia de l'aplicació de les mesures de protecció siguen les previstes, així com les desviacions dels efectes previstos.  
  
Especialment durant els mesos de calor es realitzarà un control per a verificar el funcionament correcte del sistema de refrigeració i ventilació.  
Periòdicament, al finalitzar cada cicle, es realitzarà una inspecció de les conduccions de subministrament de gas i del funcionament correcte dels convectors.  
Es portarà un llibre d'explotació, en el qual es registrarà el desenrotllament i avanç de l'activitat. Periòdicament, entre altres coses, es relacionaran les entrades i eixides d'animals, vacunació i medicació dels animals, controls realitzats i aplicació de mesures correctores implantades en cas de ser necessàries i, en definitiva, qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se.  
Ja que el sistema de refrigeració serà de nebulització d'alta pressió, s'hauran d'adoptar mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, en aplicació del Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, i la resta de normativa sectorial d'aplicació. Al programa de vigilància ambiental proposat haurà d'afegir-se la vigilància periòdica del compliment d'eixes mesures.  
  
9é. Programa de vigilància sobre afeccions al patrimoni  
Si bé, en estudiar l'impacte produït sobre el patrimoni, s'ha definit que és irrellevant i que, per tant, no fa falta cap tipus de mesura correctora, l'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiquess durant el desenrotllament de les obres serà immediatament notificada a la Direcció General de Patrimoni, la qual cosa suposaria, d'acord amb el que preveu la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la suspensió de l'actuació, la delimitació del perímetre d'afecció i l'adopció de les mesures oportunes.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 1.h, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a la mateixa llei.  
L'article 15 del Decret 47/2015, de 17 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'ampliació de granja avícola d'engreixament, promogut per Olga Beltrán Miralles, que s'ubicarà en la parcel·la 106, del polígon 17, en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), sempre que es faça d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, i complisca els condicionants establits a continuació:  
1. Tant en la fase d'obres com en les operacions que ho requerisquen es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
2. Quant als residus:  
2.1. El fem serà retirat directament per gestor autoritzat al final de cada cicle d'engreixament. Ja que no es disposa de femer, no es permetrà l'emmagatzematge del fem en l'exterior de les naus, ni tan sols amb caràcter temporal. En el cas que la retirada no es realitze directament per un gestor autoritzat i haja de romandre un temps en l'exterior de les naus, s'haurà de construir un femer estanc, amb capacitat suficient per a emmagatzemar, almenys, el fem produït en un cicle productiu. Així mateix, si és el cas, es realitzarà una basseta de lixiviats al costat del femer, i es donarà un lleuger pendent a la solera del femer per a l'arreplegada de lixiviats en la basseta.  
2.2. Els residus generats en l'explotació assimilables a urbans o municipals s'entregaran a l'entitat local corresponent a través dels sistemes d'arreplegada disposats per a això, sense perjuí que l'entitat local puga obligar el titular a gestionar-los per si mateix o a entregar-los a gestors autoritzats.  
2.3. El temps d'emmagatzematge dels residus perillosos no podrà excedir els 6 mesos.  
2.4. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de Residus i Sòls Contaminats.  
3. Per estar classificada l'activitat en el grup C, segons l'annex del Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, quedarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
4. S'adoptaran mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial d'aplicació. Al programa de vigilància ambiental proposat s'afegirà la vigilància periòdica del compliment de les dites mesures.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 s'aplica a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 27 d'abril de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 22 de maig de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.