Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6759, del 23-04-2012 (2012/3720)

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sinarcas, Ayódar, l'Olleria, Castelló de la Plana i Rótova.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6759

Data del DOGV
:   23-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3720


Data del document
:   23-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sinarcas
    * Olleria, l'
    * Ròtova
    * Ayódar
    * Castelló de la Plana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sinarcas, Ayódar, l'Olleria, Castelló de la Plana i Rótova. [2012/3720]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 49/8405 EHI, 151/0232 JIW,188/2405 FZG, 224/07 AIA i 357/7468 RHO.  
  
  
València, 23 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 49/6046-UIQ.  
Títol: Ampliació d'explotació avícola.  
Promotor: Indústries Avícolas Guillen, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon 15, parcel·les 24, 30, 31, 32, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 49 i 50 en el terme municipal de Sinarcas (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte pretén l'ampliació de l'explotació avícola de cria i recria de gallines de posta amb la construcció d'una nova nau de posta per a gallines de corral.   
Les parcel·les que conformen l'explotació són les següents: 24, 30, 31, 32, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 49 i 50. Totes situades en el polígon 15. La superfície resultant és de 200.510 m².  
La nova nau per a gallines ponedores de corral tindrà una capacitat de 20.000 places. La capacitat total de l'explotació després d'esta ampliació serà de 36.000 places de gallines ponedores de corral, 85.000 places de cria i recria de gallines ponedores, 60.000 places de recria de gallines ponedores i 24.000 places de viver de gallines de corral.   
  
L'explotació consta actualment de quatre naus per a l'allotjament dels animals i de diverses edificacions auxiliars. L'ampliació comporta la construcció d'una nau nova de posta amb una superfície de 1.870,40 m².   
En un dels extrems de la nau de gallines de corral se situarà un magatzem destinat als sistemes de recollida i recepció de l'ou. En l'extrem oposat estarà l'eixida de la cinta transportadora de fem situada davall d'una coberta. Esta zona de càrrega i descàrrega del fem comptarà amb una solera de formigó. Adossat a uns dels laterals de la nau s'instal·larà el jardí d'hivern per als animals, parc cobert i tancat que comunica amb l'interior de la nau. S'instal·larà també una sitja per a l'emmagatzematge de pinso de 16.000 kg de capacitat.  
  
Amb el sistema de producció de l'ou de corral, els animals s'allotgen en l'interior de les naus i tenen accés al parc. L'allotjament de les aus en l'interior es realitza per mitjà d'aviaris. Els ous són arreplegats per mitjà d'una cinta transportadora. Es disposarà també de cintes per a arreplegar les dejeccions situades davall de les zones d'allotjament amb un sistema de ventilació per a l'assecatge del fem.  
El sistema de maneig serà tot dins tot fora. Les aus arriben amb una edat de 18 setmanes i romanen en la nau durant un cicle de posta de 13 mesos.   
L'explotació disposa d'abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal i d'un pou d'abastiment. S'ha estimat un consum anual per a tota l'explotació de 14.285,79 m³ per a beure, 142,83 m³ per a la neteja i 219 m³ per al consum del personal.   
L'explotació disposa de subministrament d'energia elèctrica emprada en els sistemes d'il·luminació, alimentació, ventilació i el sistema d'obertura i tancament de finestres.  
La producció anual de fem de la nova nau s'ha estimat en 400 tones. La producció de fem en tota l'explotació s'ha estimat en 4.100 tones. Segons la documentació proporcionada, les dejeccions són retirades de l'explotació setmanalment. S'aporta el document d'acceptació del fem per part de l'empresa Jemar e Hijos, SL.   
L'explotació té subscrit un contracte per a la retirada dels cadàvers per a la capacitat actual i compta amb contenidors homologats per al seu emmagatzematge.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral, tela antipardals en les finestres de les naus i un sistema de desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació.  
La distància al municipi de Sinarcas és de 3.480 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5623, de data 22 d'octubre de 2007, i d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament.  
No es van presentar al·legacions durant el període d'informació pública.   
Remissió de l'expedient  
En data 10 d'octubre de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, i se sol·licita un informe sobre la suficiència de la documentació presentada.   
  
En data 24 d'octubre de 2006, es remet la contestació i s'informa que esta documentació es considera suficient per a l'avaluació ambiental del projecte.  
En data 5 de febrer de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet el certificat d'informació pública i una còpia de l'annex al projecte presentat.   
Antecedents  
La nau de cria i recria de gallines ponedores amb capacitat per a 85.000 animals compta amb declaració d'impacte ambiental positiva de data 27 de juny de 2005, expedient d'impacte ambiental número 504-30 HZK.   
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola ramader.  
La distància al nucli urbà supera els 3.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans que tenen entre 500 i 1.999 habitants. En este cas, el municipi de Sinarcas té al voltant de 1.200 habitants.   
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Sinarcas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
L'explotació s'ubica en una zona agrícola dedicada majoritàriament al cultiu de secà. També hi ha taques de sòl forestal de pineda i matoll. Les parcel·les on es construirà la nova nau de posta estan dedicades al cultiu de cereal.   
La fisiografia d'esta és plana. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com a mitjana en la zona, per tant hauran d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escolament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.   
Segons la documentació presentada, l'activitat no generarà efluents líquids, ja que les aigües de neteja dels locals i l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per mitjà d'evaporació a través dels sistemes de ventilació instal·lats. L'explotació disposa de dos fosses sèptiques per a l'arreplega de les aigües brutes procedent de les instal·lacions sanitàries dels dos lavabos.  
La gallinassa que es genera en l'explotació es transporta al femer autoritzat que disposa l'empresa Jemar e Hijos, SL. S'ha presentat una còpia d'un document pel qual esta empresa accepta el fem generat en l'explotació avícola sense que s'especifique la quantitat que s'entrega. Es considera que, per a un control adequat del destí dels residus, este document hauria d'especificar la massa de gallinassa que s'entrega i la periodicitat amb què es realitza el transport.  
  
Segons la documentació presentada, l'explotació disposa d'un camió destinat exclusivament a la retirada del fem generat en l'explotació; este transport s'efectua dos vegades per setmana. No obstant això, es considera que poden donar-se situacions puntuals en què la retirada no puga efectuar-se, i per tant es considera que l'explotació hauria de comptar amb una zona preparada per a l'emmagatzematge temporal.   
  
S'ha presentat un document en què se sol·licita que l'explotació quede exempta de l'obligació de disposar d'un femer per a evitar els possibles riscos sanitaris i garantir el benestar animal. Es considera que si es tria una bona ubicació i un bon disseny per a este i es complix el programa sanitari de la granja, la instal·lació d'un femer no augmentarà els riscos higiènics i sanitaris a què es fa referència.   
  
Cal indicar, a més, que el femer només hauria de ser usat en casos excepcionals i per temps limitat si tal com s'indica la retirada es realitza dos vegades per setmana. Si es disposa d'este femer s'eliminarà el risc de contaminació per l'abocament incontrolat d'estos residus orgànics tant dins com fora dels límits de l'explotació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 25800223, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la granja avícola de posta, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promogut per Avícolas Guillen, SL, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i les modificacions establides a continuació:  
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.   
4. Cal realitzar una correcta gestió de les aigües residuals que es generen en l'explotació. No podran ser abocades, en cap cas, de forma directa o indirecta en el medi sense aplicar un tractament previ. En el cas del tractament per a les aigües residuals domèstiques haurà de garantir-se com a mínim la seua oxidació total.  
5. Les dejeccions ramaderes només podran emmagatzemar-se en les zones habilitades. L'explotació haurà de disposar d'un femer amb capacitat suficient per a l'emmagatzematge de la gallinassa. Este haurà d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Haurà de comptar amb parets d'alçària suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per al control de lixiviats degudament dimensionat.   
Junt amb el primer informe anual que es presente davant d'este Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en compliment del programa de vigilància ambiental, s'haurà d'adjuntar una memòria en què es justifique: la ubicació triada per al femer, les seues dimensions i les característiques constructives.   
6. S'ha de comunicar a este servici qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 15 d'abril de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 151/1051-HQK.  
Títol: Modificació puntual número 6 del Pla General   
Promotor: Ajuntament d'Ayódar  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Ayódar i CTU.   
Localització: Al costat del nucli de població, a l'est sobre la carretera C-223.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és efectuar una reserva de sòl dotacional amb destinació a equipament recreatiu esportiu en sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi d'Ayódar el constituïx el Pla de Delimitació de Sòl Urbà, aprovat el 13 d'abril de 1983 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, encara que l'Ajuntament està iniciant la redacció d'un document de planejament general. El PDSU ha sigut modificat en diverses ocasions amb actuacions d'escassa entitat.  
La modificació puntual comprén un únic àmbit d'actuació, amb una superfície de 835,70 m², i afecta terrenys classificats com a sòl no urbanitzable encara que ocupats fins fa ben poc per un edifici destinat a albergar el dispositiu comarcal de bombers.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on es perseguix l'execució d'un equipament esportiu en les parcel·les més immediates al sòl urbà consolidat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de juliol de 2007, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relativa a la modificació puntual número 6 del PDSU d'Ayódar, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 27 de març de 2007, i en el DOGV número 5435, de 24 de gener de 2007.   
Durant el període d'informació pública es presenta una al·legació, la qual és desestimada, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor del Servici d'Assistència Tècnica a Municipis de la Diputació Provincial de Castelló relatiu a l'acord d'aprovació provisional pel Ple municipal de 29 de març de 2007.  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació presentada fa referència a alguns aspectes ambientals analitzats en este procediment d'avaluació d'impacte ambiental -compatibilitat de l'actuació amb el planejament vigent i els usos establits en les parcel·les limítrofes, gestió de les aigües residuals, àmbit de la proposta, etc., i a altres aspectes que no tenen un caràcter ambiental. L'al·legació ha sigut desestimada per l'Ajuntament.   
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 24 de maig de 2007, es torna l'estudi d'impacte ambiental inicialment remés des de la Direcció Territorial de Castelló a fi que es complete amb la inclusió de la documentació tècnica de la proposta. S'informa en eixe mateix escrit que haurien de figurar en l'expedient alguns informes de caràcter ambiental, sense que fins a la data s'haja rebut còpia d'estos.  
Amb data 6 de setembre de 2007, s'informa al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial la necessitat d'esmenar algunes deficiències en la documentació remesa  
Amb data 17 d'octubre de 2007, es comunica al Servici Territorial d'Ordenació del Territori la necessitat d'informar les persones interessades i, si és el cas, les administracions públiques afectades, del dret a participar en el procediment i del moment en què poden exercitar este dret, les possibles modalitats de participació i els terminis, tot això en compliment de la disposició final primera de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient, que modifica el Reial Decret Legislatiu 1302/1986, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
L'Ajuntament d'Ayódar va adreçar una notificació personal als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de la proposta, i va fixar un termini de 45 dies a l'efecte de participació pública dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 14 de gener de 2008, l'Ajuntament remet un certificat negatiu de la participació, ja que no s'han presentat al·legacions ni observacions.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. El municipi d'Ayódar es troba íntegrament inclòs en la delimitació del PORN de la Serra d'Espadà. En la zonificació d'este document la classificació que reben els terrenys afectats per la proposta és de nuclis de població, és a dir, s'ubica en el sòl previst per al creixement urbà, per tant és compatible la modificació que ací es proposa.  
2. Xarxa Natura 2000. La mitat sud del terme municipal d'Ayódar pertany al lloc denominat LIC de la Serra d'Espadà, i la parcel·la s'ubica en la vora de la delimitació de l'esmentat lloc al costat del nucli urbà.  
  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a un bancal de cultius de secà situat a continuació del nucli urbà d'Ayódar, junt a la travessia del poble de la carretera C-223.  
Des del punt de vista de la fauna i la vegetació, les espècies associades a antics terrenys de cultiu, ocupats després pel parc provisional de bombers, tenen un escàs valor. El paisatge, al seu torn, esta condicionat per les activitats humanes relacionades amb l'ús agrícola i l'assentament urbà de la població, per tant és una zona de definició de vora urbana constituïda per vivendes i algun altre equipament.  
  
Ateses les característiques de l'actuació, els principals efectes ambientals previsibles són els deguts al consum i al canvi d'ús del sòl; a l'increment mínim en el consum del recurs d'aigua; l'increment en la generació de residus sòlids i dels abocaments; la creació d'un nou paisatge de vora urbana, i l'execució de les obres i les infraestructures d'urbanització, principalment.   
En este sentit, el major problema ambiental es deriva de la gestió de les aigües residuals sanitàries que es generen per les activitats pròpies de la piscina pública a l'aire lliure. En la memòria justificativa s'afirma que l'Ajuntament està construint en estos moments una nova depuradora i una xarxa de sanejament per a l'efectiva connexió a esta dels sòls urbans, que discorre en paral·lel a la carretera i pròxima als terrenys de l'actuació.   
L'impacte ambiental s'ha de valorar globalment com a admissible, el qual ha sigut valorat individualment per a cada un dels impactes identificats, sobre els quals es presenta una relació de mesures correctores concretes per als impactes identificats com a previsibles, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental (PVA).   
L'àmbit de l'actuació urbanística, que és una modificació d'un pla, a la vista de les seues dimensions i la funció dins del model urbà d'Ayódar, a causa dels efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com a una zona de reduït àmbit territorial, per la qual cosa li resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article quint de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:   
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la modificació puntual núm. 6 del PDSU d'Ayódar, promogut per l'Ajuntament d'Ayódar, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
S'han de resoldre en el projecte d'urbanització i/o execució de les instal·lacions esportives els aspectes següents:   
- La xarxa de sanejament s'ha de definir com a separativa.  
- La xarxa d'aigües residuals sanitàries ha de connectar-se de manera efectiva a l'EDAR en la qual s'hi preveu el tractament. S'ha d'identificar el traçat exterior al sector del col·lector de sanejament.   
- Per a la xarxa d'aigües pluvials, en el cas de no optar per a la reutilització per al reg de les zones verdes, s'haurà d'identificar en els plànols el traçat de la xarxa i el punt d'abocament. Es resoldrà igualment l'evacuació de les aigües d'escolament tenint en compte la ubicació en tàlveg de la parcel·la.  
- S'ha d'identificar la procedència i el punt de connexió per a l'abastiment d'aigua potable a les instal·lacions.  
Se supedita l'entrada en funcionament de les instal·lacions esportives a l'efectiva connexió i capacitat de tractament definitiu de les aigües residuals en l'EDAR en la qual es preveu el seu tractament, fins i tot a l'execució i posada en funcionament de la depuradora municipal.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 188/0619-BZC  
Títol: Fàbrica de vidre buit  
Promotor: Vidrio Ecológico, SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental  
Localització: Polígon industrial el Carrascot, vial B, l'Olleria (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Vidrio Ecológico, SL, és una indústria dedicada a la fabricació d'articles de vidre per mitjà de tècniques de conformació i acabament d'estos, ubicada en l'Olleria (València).   
L'objecte del projecte és tramitar l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, en funcionament des de 1994, s'ubica en la parcel·la núm. 29 del polígon industrial el Carrascot, situat al sud-est del nucli urbà de l'Olleria (València) en una zona que, segons el PGOU, està qualificada com a sòl urbà industrial. Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria és compatible amb el planejament. La superfície total ocupada és de 29.837 m².  
El grau d'urbanització de la parcel·la on es localitza l'activitat es caracteritza per: pavimentació, subministrament elèctric, il·luminació, telèfon, aigua potable, col·lector d'abocaments i gas natural.   
L'aigua procedent de la xarxa municipal és utilitzada per a ús sanitari, consum humà i per a ús industrial. El consum anual és de 11.807 m³/any.  
La capacitat de producció de vidre fos extret del forn és de 11790 t/any, mentres que la quantitat de peces de vidre fabricades òptimes per a la comercialització és de 9834 t/any. De forma esquemàtica el procés productiu consta de les fases següents: recepció i recollida del vidre blanc triturat a la granulometria desitjada; fusió, de manera que el vidre en estat fos puga ser fàcilment conformat; conformació, depenent de l'article que s'ha de fabricar, i per mitjà del control de la temperatura de la zona de treball, s'utilitzarà una tècnica de conformació diferent, segons els procediments de bufament, centrifugació, premsatge o altres; recuita, per tal que les peces fabricades forgen adequadament i no es fragmenten o es trenquen per un inadequat refredament, és necessari controlar la temperatura, per a la qual cosa, s'utilitzen les arques de recuita; embalatge i magatzem, on les peces conformes són envasades i traslladades fins al seu lloc d'emmagatzematge; decoració, acabament i expedició al client.  
Vidrio Ecológico, SL, disposa d'un centre de transformació de baixa tensió per a transformar i poder utilitzar l'energia elèctrica subministrada. El consum anual aproximat és de 4.312 MWh/any. El principal consum energètic que té lloc en les instal·lacions és de gas natural, ja que és el combustible utilitzat en els cremadors del forn de fosa, així com en les arques de tremp. El consum anual aproximat és de 95.572 MWh. S'utilitza, a més, gasoil com a combustible per als carretons elevadors, per al tractor-pala i per al grup electrogen amb un consum de 1.402 litres/any.  
Alternatives  
En tractar-se d'una indústria existent que no es modifica, no es preveuen distintes alternatives d'actuació en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits recollits en l'annex I, subapartat 3.3 (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia), de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Canvi Climàtic.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de vidre i de productes de vidre està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.  
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, en la Llei 34/2007, de 15 de novembre.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a la producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.   
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La fabricació de vidre buit a partir de vidre residual o casc de vidre genera una sèrie d'impactes sobre el medi ambient a causa de la contaminació atmosfèrica per emissió de gasos de combustió, generació de residus, tant industrials com no perillosos, transmissió de sorolls i vibracions, consum de recursos naturals i producció d'aigües residuals.  
  
La possible contaminació atmosfèrica és l'impacte mediambiental més significatiu de l'activitat, a causa principalment de l'etapa de fusió, on té lloc una combustió per a aconseguir les temperatures necessàries per a fondre el casc de vidre. Tots els focus existents, han d'estar dissenyats d'acord amb el que disposa l'Orde 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció de contaminació; les instal·lacions de combustió hauran de respectar i no sobrepassar els nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera especificats en la disposició addicional 1 del Decret 127/06, de 15 de setembre, del Consell, per a la Comunitat Valenciana; les analítiques han de ser realitzades per entitat col·laboradora de l'administració amb una periodicitat de tres anys; en el cas que els fums de combustió del forn no respecten els límits establits pel Decret 833/1975, seria convenient instal·lar un filtre de mànegues i/o un sistema de llavada de fums per via seca o semi-seca a l'eixida d'estos.  
  
Respecte als nivells acústics, l'estudi d'impacte ambiental considera la determinació dels nivells sonors exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, i presenta mesuraments dels nivells sonors per mitjà del mostreig de tres punts de l'entorn de la instal·lació industrial. A este respecte, l'informe de 16 de febrer de 2007, del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la DG per al Canvi Climàtic assenyala que, en horari diürn, el punt núm. 1 de referència del qual s'ha obtingut mostra, i en horari nocturn, els tres punts de referència dels quals s'ha obtingut mostra, superen els nivells sonors legals. L'informe indica que s'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries. En resposta a això, amb data 26 d'octubre de 2007, l'empresa proposa les següents mesures correctores: reubicar els compressors en el centre de la instal·lació, d'esta manera la mateixa nau servirà d'apantallament; es prendrà com a criteri de treball el tancament de totes les portes que donen accés directe des de la nau de producció al polígon industrial; es considera que així s'absorbiran les ones de so.  
Els abocaments d'origen sanitari i d'origen pluvial són conduïts de manera independent a les instal·lacions municipals de sanejament. L'empresa realitza un únic abocament a la xarxa de clavegueram municipal, d'origen sanitari. Amb freqüència bimensual es neteja l'aljub i s'aboca al clavegueram, conjuntament amb l'abocament sanitari. Els abocaments pluvials discorren per escolament fins a l'exterior de les instal·lacions. L'empresa no disposa d'autorització d'abocament al clavegueram municipal. A l'efecte de reduir la possibilitat d'abocaments accidentals al sòl, les zones d'emmagatzematge de residus perillosos hauran de ser cobertes, hauran de tancar-se adequadament els envasos que els contenen, es disposarà de material absorbent en llocs accessibles i pròxims a les zones de producció i emmagatzematge i les operacions de càrrega i descàrrega de residus perillosos i productes químics hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades.  
Els residus perillosos generats s'emmagatzemen en una zona coberta i amb sòl impermeable, i es disposa de material absorbent per a l'arreplega de vessaments accidentals. En particular, l'oli industrial s'emmagatzemarà evitant-ne la mescla amb l'aigua o amb altres residus no oleaginosos, i es disposa d'instal·lacions que permeten la conservació d'estos fins a la recollida. Tots els residus s'entregaran a gestor autoritzat.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte complir les indicacions i les mesures protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
- S'han de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976 i el Decret 833/1975.  
- Cada un dels focus emissors existents haurà de disposar del corresponent llibre de registre d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera on es registraran els resultats de les analítiques efectuades.  
  
- Cal verificar periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió i d'extracció, per mitjà d'un programa o un pla de manteniment.  
- S'haurà de realitzar un control de les emissions acústiques almenys cada cinc anys, per a determinar que els nivells de transmissió exterior no superen el valor 70 dB(A) en horari diürn i de 60 dB(A) en horari nocturn, amb relació a zones d'ús industrial. En el cas de superar estos nivells, s'hauran d'establir les mesures necessàries per a reduir este impacte acústic.  
- Es recomana dur a terme una determinació dels paràmetres d'abocament almenys cada 4 anys i sempre que les característiques de l'abocament (modificació del cabal, incorporació o modificació de productes o processos, etc.) no hagen sigut modificades durant eixe temps, per a verificar que es complixen els paràmetres de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Olleria.  
- Cal complir les obligacions documentals i registrals detallades en el RD 952/1997 i el RD 833/1988, relatives a la producció i gestió de residus perillosos.  
- S'ha de realitzar un manteniment preventiu de les instal·lacions i registrar un històric d'operacions de manteniment i de reparació sobre la distinta maquinària.  
- S'han de realitzar, a les instal·lacions d'emmagatzematge de carburants i combustibles líquids per a consum propi i de subministrament a vehicles, les revisions i les inspeccions periòdiques especificades en el Reglament d'Instal·lacions Petrolíferes i en la instrucció tècnica complementària MI-IP03, aprovats pel RD 1523/1999, amb la intenció d'impedir la producció de vessaments originats pel mal estat de les instal·lacions d'emmagatzematge.  
- S'ha de comprovar setmanalment la inexistència de fugues o de vessaments en les zones d'emmagatzematge de productes químics i de residus perillosos.  
- Cal sol·licitar, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del RD 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les instal·lacions, amb la periodicitat establida en este Reglament.  
- Cal realitzar la revisió i la recarrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida pel Reial Decret 786/2001, de 6 de juliol, i complir el programa de manteniment dels mitjans materials de lluita contra incendi indicat en el RD 1942/93, de 5 de novembre.  
  
- Com a mesures de prevenció i control de la legionel·losi, i a fi de complir els requisits establits en la legislació vigent en esta matèria, l'establiment ha de disposar d'un pla de manteniment, i dur a terme la neteja i la desinfecció de les instal·lacions, els controls periòdics i el manteniment del registre de les operacions, d'acord amb la legislació.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar un informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental, i es va emetre, per part d'esta àrea, l'informe sol·licitat amb data 19 de febrer de 2007.  
Posteriorment, amb data 18 de setembre de 2007, es va rebre una nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic on se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Vidrio Ecológico, SL, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Documentació complementària a la sol·licitud.  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf j) grup, 4 de l'annex I del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (instal·lacions per a la fabricació de vidre, inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
  
L'article16.2 m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li són d'aplicació, el projecte de fàbrica de vidre buit, promogut per Vidrio Ecológico, SL, que s'ha d'ubicar en el polígon industrial el Carrascot, parcel·la 29, del terme municipal de l'Olleria a València, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Atesa la presència d'emulsió de tall en l'abocament d'aigua residual industrial, procedent de l'aigua d'arrossegament del vidre sobrant, s'hi haurà de caracteritzar a fi de comprovar que es respecten els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Olleria. En cas contrari, s'hauran de prendre les mesures correctores necessàries.  
2. A fi de garantir l'eficiència dels recursos hídrics, així com per a assegurar la protecció del sòl i els aqüífers, s'haurà de certificar l'estanquitat de les basses de què disposa la instal·lació.  
3. L'empresa haurà d'escometre un pla d'actuació sobre els depòsits de fuel soterrats entre les naus i el límit sud de la parcel·la.  
4. Quant a les mesures preses per a la reducció d'impactes en cas de cessament de l'activitat, es tindran en compte, a més de les establides en el punt 4.2 del projecte bàsic, mesures per a controlar l'emissió de partícules a l'atmosfera en la fase de demolició i desmantellament de la fàbrica.  
5. Cal prendre les mesures correctores necessàries per a evitar que l'activitat transmeta uns nivells sonors de recepció superiors als màxims permesos per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica. Cal realitzar, per a la comprovació, una auditoria acústica.  
6. S'ha de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Cal presentar davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 d'abril de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 224/9664-KQZ  
Promotor: Élite Cementos, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada d'una planta de fabricació de ciment a partir de clínquer importat.  
Localització: Dàrsena sud del Port de Castelló   
Ref. òrgan substantiu: 163/07 IPPC SClCo/VCP  
Descripció del projecte  
1. Característiques  
Les instal·lacions d'Élite Cementos, SL, se situen sobre 30.000 m² de sòl industrial en la dàrsena sud del Port de Castelló. Es projecten per a fabricar ciment a partir de clínquer d'importació, algeps procedent d'altres instal·lacions, calcària i altres additius; el producte acabat s'emmagatzema en quatre sitges i s'expedix a granel i envasat. En les instal·lacions treballen 35 empleats i el termini previst per a l'execució de les obres és de 17 mesos.  
La capacitat de producció anual és de 500.000 tones i el ciment fabricat és dels tipus CEM I 52.5 R, CEM II/AL 42.5 R i CEM II/BL 32.5 N.  
La fabricació de ciment està inclosa en el grup 4, lletra i, de l'annex I, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, per tant, resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'activitat disposa d'un certificat expedit per l'Ajuntament de Castelló, sobre la compatibilitat urbanística dels terrenys on s'ubica l'actuació per a l'ús proposat. El sòl està classificat per als usos industrial categoria D i magatzems, categoria F, segons el vigent PGOU del municipi de Castelló.  
El projecte bàsic denominat Dàrsena Sud del Port de Castelló ha sigut sotmés a avaluació d'impacte ambiental i compta amb la declaració d'impacte ambiental favorable dictada al març de 2003.  
  
- Matèries primeres  
En la fabricació de ciment pòrtland s'empra com a matèries primeres el clínquer (78%), algeps (5%), calcària (prop del 17%) i altres additius. El clínquer s'importa i arriba per via marítima al Port de Sagunt, allí es descarrega en camions i s'envia per carretera a la planta.  
En la planta s'emmagatzemen per separat l'algeps i la calcària en una nau tancada, amb coberta i compartimentada. El clínquer s'emmagatzema en tres sitges tipus dom. El producte fabricat s'emmagatzema en quatre sitges.  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa municipal. L'aigua s'empra majoritàriament com a refrigerant de la maquinària, excepte els compressors, ja que en el molí s'utilitza aire per a refredar el ciment; el consum anual d'aigua és de 12.500 m³.  
- Energia  
L'energia consumida en les instal·lacions són l'electricitat, el gasoil i el gas natural.   
L'energia elèctrica s'empra en la maquinària fixa de la instal·lació, en l'enllumenat i en altres usos generals.  
El gas natural és el combustible que usa el generador de gasos calents.   
Les pales carregadores funcionen amb gasoil.  
- Aigües residuals i pluvials   
En les instal·lacions no es produïxen aigües residuals industrials.  
Les aigües residuals sanitàries van separades de les aigües pluvials i es depuren prèviament, i s'aboquen posteriorment a una fossa sèptica. La depuradora és un depòsit que conté tres compartiments interconnectats, en el primer compartiment els sòlids més grossos sedimenten i patixen la digestió, després passen a un altre compartiment en què les partícules més xicotetes es dissolen o decanten i arriben finalment al tercer compartiment, que és un filtre biològic. L'eliminació dels sòlids en suspensió té un rendiment del 90% i la reducció de DBO5 és d'un 35%. El temps de residència és d'un dia, el cabal d'entrada és d'una persona equivalent, és a dir, 200 litres/persona i dia.  
Les aigües pluvials s'evacuen superficialment cap a les cunetes dels vials limítrofs.  
- Procés industrial de fabricació   
El clínquer arriba en camió a la planta i es descarrega en una tremuja d'alimentació, la qual va proveïda d'un filtre de mànegues i d'un extractor, des d'ací per mitjà d'un elevador de catúfols i cintes transportadores es conduïx a tres sitges (una de forma cilíndrica i dos de forma esfèrica). En cada un dels punts de transferència de clínquer hi ha la presa d'aspiració del filtre de mànegues corresponent.   
L'algeps, la calcària i els additius arriben en camió i es descarreguen en una tremuja d'alimentació, des d'ací passen a un elevador de catúfols, que descarrega al seu torn en la cinta transportadora situada dins de la nau. Hi ha set filtres de mànegues inseribles disposats al llarg de l'edifici, i uns altres dos filtres de mànegues: un en la tremuja i l'altre col·locat a l'eixida de l'elevador de catúfols.  
El clínquer, l'algeps i la resta d'additius es transporten per cintes des de les tres sitges i la nau dels additius, les cintes es disposen pel camí de manera que s'entremesclen les alimentacions, per a produir una primera mescla, que s'acumula en les tremuges de dosificació del molí.   
  
Hi ha quatre tremuges de dosificació amb filtre de mànegues inserible, cada tremuja posseïx bàscula, per a controlar el pes dels ingredients que ixen. Les tremuges descarreguen en una cinta transportadora que alimenta el molí, en la boca de la qual hi ha un filtre de mànegues.  
El molí és de boles, treballa per via seca i en circuit tancat amb un separador dinàmic. Per a la fabricació del ciment del tipus CEM II/BL 32.5 N s'empren gasos calents diluïts, produïts en un fogar auxiliar proveït de ventilador.  
A l'eixida del molí hi ha un captador del filtre de mànegues, la pols rebutjada passa per un bypass, bé cap a les sitges de ciment o cap a l'elevador de catúfols.  
La pols que passa del separador dinàmic és aspirada pel filtre de mànegues del turboseparador. La pols que passa les mànegues es dirigix cap a la ximenera; la pols que es concentra en les mànegues s'envia per aerolliscadors cap a les sitges de ciment. El rebuig del separador dinàmic torna novament al molí de boles.  
El turboseparador disposa d'un filtre de mànegues de gran capacitat, el qual disposa de preses d'aspiració en els extrems de l'elevador de catúfols i en tots els punts de transferència de matèria del circuit de mòlta.   
El ciment de granulometria adequada s'emmagatzema en quatre sitges de planta circular, proveïdes d'aerolliscadors de fluïdització, per a facilitar la descàrrega. Cada sitja disposa de tres eixides, dos per a la descàrrega directa a camions cisterna i una altra per a la línia d'ensacada.  
La línia d'ensacada acaba en la zona de paletització, els palets passen directament al moll de càrrega.  
En la planta de mòlta de clínquer no es preveu emmagatzemar productes químics.  
- Residus   
El procés industrial d'Élite Cementos, SL, genera poca quantitat de residus. Els residus no perillosos són el paper, filtres de mànegues, cartó i plàstic; també es produïxen residus assimilables a urbans, compostos per paper d'oficina, cartó i restes de menjar.  
Els residus tòxics s'ubiquen al costat de la nau de les matèries primeres i estan compostos per olis usats, filtres d'oli, materials contaminats amb olis i greixos, sacs trencats, piles i bateries esgotades, fluorescents, tóner i palets contaminats amb residus.  
El magatzem de residus se situa adjacent al magatzem de matèries primeres, posseïx coberta amb una solera de formigó tipus HM 10 de doble mallat i de 20 mm de grossària, a més disposa d'un canal perimetral per a la recollida de vessaments accidentals i un depòsit amb sepiolita.  
- Alternatives mediambientals   
Élite Cementos, SL, se situa en una zona creada i aprovada per l'administració per a l'establiment d'indústries, per això no s'hi preveuen altres alternatives d'ubicació.   
La manipulació de les matèries primeres i dels productes acabats té lloc dins d'instal·lacions tancades, gràcies a això es prevenen les emissions de partícules a l'atmosfera per mitjà de l'ús de filtres de mànegues, com s'ha vist anteriorment.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 7 de juny de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet el projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi acústic i el document de síntesi; també sol·licita ser informada sobre la idoneïtat de la documentació, per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 27 de juny de 2007.  
El 25 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat projecte.  
El 29 de novembre de 2007 es remet l'informe d'idoneïtat de la documentació aportada pel promotor, i es fa constar que es requerix una ampliació de documentació complementària.  
El 2 de gener de 2008 el promotor remet l'ampliació de documentació, a través del Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i també l'Ajuntament de Castelló; durant el transcurs del termini de 30 dies hàbils, s'hi van presentar dos al·legacions.  
  
3. Resum de les al·legacions  
Al·legacions de José Aníbal Álvarez García, amb domicili als efectes de notificacions en el carrer de Velázquez, núm. 21-3r dreta, 28947 Madrid:  
a) La ubicació de la fàbrica no respecta la distància mínima de 2.000 metres que ve fixada en el Reglament d'Activitats Molestes de 1961, així com en la normativa específica de la Comunitat Valenciana.  
b) Les instal·lacions es projecten al costat d'una zona d'alta densitat de població. El nombre de trajectes dels camions serà considerable, i s'originarà soroll i augment del trànsit. El molí de clínquer també ocasionarà un soroll important al llarg del dia, si funciona les 24 hores seguides.  
Hauria de revisar-se l'estudi d'impacte ambiental, ja que no es preveuen mesures específiques per a minimitzar este impacte acústic, i establir en l'autorització ambiental integrada (AAI) una limitació de les hores de funcionament de la instal·lació, així com de les del trànsit que accedix a esta.  
c) L'absència de menció sobre el procés d'abastiment i alimentació de clínquer a la mòlta deixa totalment incomplet el projecte, atés que el producte és pulverulent i ha de manipular-se en condicions ambientals eficients. Això fa difícil l'atorgament de l'autorització ambiental integrada, perquè no es pot avaluar l'abast i les condicions del procés, ja que falta una part essencial d'este, la qual, a més, incidix de manera rellevant en el medi ambient.  
d) Tenint en compte que s'està gestant la firma d'un conveni entre els ajuntaments de Castelló, Almassora i les empreses del polígon del Serrallo, que permetrà realitzar una auditoria dels riscos ambientals, s'hauria de preveure el compromís d'assumir les prescripcions necessàries respecte d'això i, en especial, l'obligació que la sol·licitant subscriga este conveni i assumisca els costos i les mesures que se'n deriven. Esta absència també invalida el projecte presentat, per tant ha de ser rebutjat en la seua configuració actual.  
José Aníbal Álvarez García sol·licita que no s'atorgue l'autorització ambiental integrada sol·licitada per al projecte de fabricació de ciment, perquè no és legalment possible la instal·lació de la mòlta projectada en una ubicació pròxima a nucli urbà, i no preveure l'adopció de mesures suficients que permeten evitar l'impacte i la incidència mediambiental que esta instal·lació pot comportar.  
Al·legacions de María Tajes Iglesias, la qual actua en qualitat de presidenta de l'associació «Veïns Mos Quedem", d'Almassora (Castelló), ubicada en el passeig Marítim 35, C3-B22, CP 12613 Almassora (Castelló):  
- Considera que és urgent la urbanització del polígon industrial de la dàrsena sud del Port de Castelló, per tal que existisquen carreteres adequades i capaces de suportar la gran quantitat de vehicles pesants i perillosos que circulen diàriament que coincidixen amb l'eixida de veïns des de la platja als seus llocs de treball, amb l'agreujant que la zona sud del polígon compta només amb esta via per a accedir al port o a la ciutat de Castelló.  
- Sol·licita que si la cimentera obté les degudes autoritzacions se situe en la zona més al nord de la dàrsena, amb totes les mesures correctores perquè la contaminació de l'aire siga nivell 0 per als veïns i l'entorn.  
- Diu que està informada del fet que en breu es firmarà un conveni entre els ajuntaments de Castelló, Almassora i les empreses del polígon industrial del Serrallo, que donarà pas a la realització d'una auditoria dels riscos i el medi ambient (la qual ja es troba en marxa en estos moments), que obligarà les empreses a complir les mesures correctores que es deduïsquen del projecte. Els veïns demanen que qualsevol empresa que s'instal·le en el polígon industrial del Serrallo subscriga el conveni i assumisca els costos i les mesures que se'n deriven.  
- El polígon industrial del Serrallo causa un impacte visual i ambiental en la zona de la platja d'Almassora. Reivindica la construcció d'una pantalla d'arbres per part de les empreses instal·lades en el polígon industrial del Serrallo, perquè minore l'impacte visual, en els gastos de la qual ha de participar la societat Élite Cementos, SL.  
María Tajes Iglesias sol·licita que es tinguen en compte les seues al·legacions i es complisquen tots els protocols i les lleis, tant de l'Estat espanyol com de la Unió Europea, així com de les conclusions emanades del conveni que han de subscriure les empreses i els dos ajuntaments abans esmentats.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han sol·licitat informes o documentació complementària.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de ciment a partir de clínquer (com a matèria primera) genera emissions canalitzades de partícules sòlides a l'atmosfera per les dos ximeneres principals de la fàbrica i emissions difuses en els punts de transferència de massa de les instal·lacions.   
També es produïxen vibracions, emissions acústiques i quantitats xicotetes de residus.  
El clínquer es transporta des del Port de Castelló fins a la fàbrica d'Élite Cementos, SL, per mitjà de camions, la qual cosa incrementa la intensitat mitjana diària de circulació dels camions per la carretera costanera que unix ambdós punts.   
Les instal·lacions causen un impacte visual, el qual és sinèrgic amb altres impactes visuals propis de l'entorn industrial on s'emplaça.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, excepte els impactes derivats del desestibament i la càrrega posterior del clínquer sobre el camió en el port.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les instal·lacions estan tancades, cobertes i amb cintes transportadores carenades. El clínquer s'emmagatzema en sitges de formigó armat tancades. Els filtres de mànegues se situen en els punts de producció de pols, és a dir, en les zones de transferència de massa.  
La recepció de les matèries primeres es realitza en recintes tancats i equipats amb filtres de mànegues. Les tremuges que alimenten el molí i les sitges de ciment són hermètiques i posseïxen preses d'aspiració dels filtres. Totes estes mesures prevenen i corregixen les emissions de pols que es produïxen en la fàbrica.  
L'estudi d'impacte ambiental no esmenta la realització d'auditories dels nivells d'emissió dels filtres de mànegues a l'inici de l'activitat que verifiquen que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric; tampoc esmenta la previsió de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol cada tres anys d'acord amb el que establixen els articles 21, 28, 29 i 33 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria) sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
No obstant això, el programa de vigilància ambiental preveu el control de les emissions dels gasos de combustió de l'assecatge de les matèries primeres durant els dos primers anys, amb periodicitat anual.  
  
El pla de vigilància ambiental té previst estudiar, durant els dos primers anys de funcionament, la immissió als voltants de la fàbrica, i analitzar per a això les concentracions de SO2, NOx i les partícules en suspensió.   
Les aigües residuals sanitàries podrien constituir un focus de contaminació per a les aigües marines si el depòsit de la depuradora resultara permeable.  
Tenint en compte el volum de les matèries primeres que intervenen en el procés industrial i considerant que el transport de productes acabats i matèries primeres dure unes 10 hores/dia, el promotor estima que el trànsit de camions entre el Port de Castelló i la fàbrica s'incremente en uns 8 a 9 camions cada hora. Per a reduir l'impacte, proposa que els camions siguen del major tonatge admissible, que es planifique l'itinerari i que circulen a menys de 50 km/h.   
Atés que les instal·lacions no es troben en funcionament, el titular aporta un càlcul com a estimació dels nivells acústics de recepció externs d'estes, en funció dels nivells acústics que se suposa que generarà cada focus emissor. L'estudi acústic té en compte l'increment del trànsit de vehicles i conclou que este no incrementarà de manera notable els nivells sonors finals que en l'actualitat es produïxen en els accessos a la planta ni en els seus voltants.  
Per a reduir les emissions acústiques de la fàbrica s'han adoptat dissenys especials en soleres, parets i sostres, s'ha establit un manteniment adequat de la maquinària i els equips mòbils empraran silenciadors. Estes mesures correctores prevenen la transmissió del soroll als nuclis poblats més pròxims.   
L'impacte visual es corregix per mitjà de pantalles vegetals de bon port, col·locades en les façanes nord i sud de les instal·lacions, i pintant les superfícies de les construccions en colors grisos o marrons.  
Els residus tòxics se segreguen i s'emmagatzemen en envasos, s'etiqueten i es classifiquen per tipus; s'emmagatzemen sota una coberta, amb solera impermeable i es disposen sobre cubetes de seguretat. Hi ha un canal en la solera que envolta perimetralment l'àrea d'emmagatzematge. L'empresa no té les instal·lacions tipificades pel Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, com a susceptibles de proliferació del bacteri Legionella pneumophila.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el grup 4, lletra i, de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives prèvies que li siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Élite Cementos, SL, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:   
1. El titular ha d'acreditar davant de l'autoritat administrativa substantiva que el depòsit on es depuren les aigües residuals sanitàries és estanc i impermeable.   
2. A l'inici de l'activitat, el promotor ha de realitzar una auditoria dels nivells d'emissió dels filtres de mànegues i de les ximeneres. A més, ha de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol de les emissions cada tres anys, d'acord amb el que establixen els articles 21, 28, 29 i 33 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
  
3. El promotor disposarà d'un termini de 3 mesos, comptador a partir de la data d'entrada en vigor de l'autorització ambiental integrada, per a realitzar una auditoria acústica dels nivells de recepció externs, els resultats de la qual remetrà a l'autoritat administrativa substantiva. El nivell sonor mesurat ha de ser inferior a 60 dB(A) durant l'horari nocturn i inferior a 70 dB(A) durant el període diürn.  
4. Els camions que transporten clínquer han d'utilitzar sempre una lona per a cobrir la caixa.   
5. Quan l'avanç de les obres de construcció de la dàrsena sud del port ho permeten, i si l'Autoritat Portuària ho autoritza, es modificarà la ruta de transport del clínquer perquè discórrega majoritàriament per esta dàrsena.  
6. Les àrees de la fàbrica per on circulen els camions han d'estar pavimentades i netes de pols, la velocitat de circulació d'estos ha de ser inferior a 30 km/h. Les zones d'entrada i eixida a les instal·lacions es mantindran igualment netes de pols.  
7. Durant la fase de construcció, les reparacions i el manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs o condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada, proveïda d'un canal perimetral, per a realitzar-les in situ.   
8. Els residus perillosos s'han d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 357/4595-GCV  
Títol: Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova, València   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rótova i CTU  
Localització: Terme municipal de Rótova, al costat del nucli urbà  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Es pretén la reclassificació d'una superfície de 71.330 m² de sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries (NS) vigents a Rótova, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 6 de març de 1996 i homologades, en data 5 de març de 1998, a sòl urbanitzable d'ús residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector inclou els terrenys compresos en una franja longitudinal sensiblement paral·lela a la traça de l'autovia Gandia-el Morquí de la carretera CV-60, i està limitat pel domini públic d'esta, el límit del sòl urbà, l'antiga connexió amb Alfauir i l'accés a la urbanització Serreta Minyana.  
La fitxa urbanística del sector és la següent:  
  
  
  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi d'alternatives tècnicament viables. Únicament es justifica l'actuació amb l'objectiu de possibilitar una actuació integrada imprevista en el planejament vigent del municipi, ja que l'execució de l'autovia Gandia-el Morquí ha tingut com a resultat la generació d'un sector comprés entre la nova carretera i les posteriors de l'edificació que dóna a l'antiga travessia de la CV-60 (carrer de Jaume I), que es constituïx com una zona de vora amb caràcter lineal i d'un gran interés urbanístic per al municipi de Rótova, ja que completa la trama de la població en este àmbit.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 d'octubre de 2006 es rep la documentació relativa al Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova, remesa per la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria, composta per expedient administratiu, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
El Pla Parcial junt amb l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5033, de 22 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 34 escrits d'al·legacions, segons consta en els certificats emesos per l'Ajuntament de Rótova, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 30 de desembre de 2005, en el qual s'acorda resoldre les al·legacions formulades en el sentit arreplegat en els informes tècnics de l'expedient i aprovar-lo provisionalment.  
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 28 de març de 2007, s'emet un requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- Documentació aclaridora sobre el nombre de vivendes previstes en el sector, habitants previstos i els consegüents consums de recursos hídrics i aigües residuals generades per estos.  
- Certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a les previsions que es determinen en el punt anterior.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.  
- Certificat de l'entitat gestora de la depuradora mancomunada d'acord amb els càlculs que es preveuen en el punt 1, ja que sembla que no són els mateixos que es van remetre a l'EPSAR per a l'informe de 27 de gener de 2006.  
- Respecte al canvi de traçat del camí ramader, s'haurà d'aportar l'informe previ favorable dels Servicis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En contestació a esta sol·licitud, en data 27 de juliol de 2007 la Direcció Territorial remet documentació complementària de l'Ajuntament de Rótova.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes sol·licitats durant la seua tramitació següents:  
1. Informe favorable de l'EPSAR, de data 27 de febrer 2006, sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de Rótova per a admetre els cabals d'aigües residuals generades per la realització del Sector 5, el Tossalet, del Municipi de Rótova (València).  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 11 de juliol de 2007, previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual conclou el següent:  
  
«Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial de Millora del Sector 5, el Tossalet, de Rótova (València), amb la condició que es realitze un seguiment arqueològic de freqüència diària durant les fases que suposen moviments de terra durant les obres d'urbanització i sempre després dels sondejos arqueològics allí on s'ha determinat».  
  
3. Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del Pla Parcial del Sector el Tossalet, de Rótova (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és el Pla Parcial de Millora del Sector el Tossalet de Rótova (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant no li és exigible, de conformitat amb el que s'ha assenyalat anteriorment, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que este servici emeta un informe respecte d'això.»  
4. Informe favorable de la Secció Forestal (camins ramaders) de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, de data 28 de febrer de 2007, relatiu al tractament del camí ramader assagador del Camí del Calvari, present en el sector.  
5. Informe favorable de la mercantil Egevasa com a empresa gestora del Servici Municipal d'Aigua Potable de Rótova, de data 18 de juny de 2007, relatiu a la suficiència de recursos hídrics per a l'abastiment del Pla Parcial del Sector el Tossalet, de Rótova.  
6. Informe favorable de la mercantil Joaquin Lerma, SA, com a empresa concessionària del servici de recollida i transport dels residus sòlids urbans del municipi de Rótova, de data 9 de juny de 2006, per a assumir l'increment que generarà el pla parcial proposat.  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits  
El projecte plantejat no afecta cap espai natural protegit de la Comunitat Valenciana.  
2. Camins ramaders   
El camí ramader assagador del Camí del Calvari o Camí Vell d'Ontinyent a Gandia està afectat pel sector. En un principi es pretenia resoldre esta afecció proposant la modificació del seu traçat, però esta opció va ser objecte d'informe desfavorable, de data 2 de novembre de 2006, de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient, per no complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders; en concret, no assegurava la continuïtat en el traçat del camí ramader.  
El promotor presenta una nova documentació a fi d'esmenar l'error comés. S'afig un tram de vial de vianants al nou traçat proposat per al camí ramader, de manera que connecta amb l'eixida del camí ramader del sector i s'assegura la continuïtat del seu traçat.  
Es recorda l'obligat compliment dels aspectes següents:  
- El tractament que es done al camí ramader haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995 en els articles 16 i 17. En concret, no són acceptables obres de pavimentació asfàltica o semblant.  
- El tram de camí ramader haurà de ser assenyalat com a tal. No està permés el trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola o no tinguen autorització expressa.  
- En el cas d'aprovació de la modificació en el traçat del camí ramader, s'haurà de comunicar al Servici de Patrimoni de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació per a la regularització de l'inventari de béns i drets.  
De totes maneres, haurà d'assegurar-se, en els termes que preveu la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, la continuïtat i la idoneïtat d'itineraris amb l'amplària legal dels camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables.  
3. Inventari forestal de la Comunitat Valenciana   
No hi ha cap terreny classificat com a sòl forestal, registrat per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit del sector proposat.  
No obstant això, respecte del camí ramader afectat pel sector, l'actuació haurà de ser compatible amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, així com el seu Reglament aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, en relació al tractament dels camins ramaders.  
4. Rambles i llits  
Dins de l'àmbit del sector no transcorre cap barranc o llit que puga veure's afectat pel pla parcial. A l'est de l'actuació discorre el barranc de la Bassa que és afluent del riu Serpis pel marge dret. Es tracta d'un barranc de conca reduïda (vessant oest del Collado del Carreno), de fort pendent i règim molt irregular. Este barranc està separat de l'actuació per l'autovia Gandia-el Morquí.  
  
En el supòsit que l'actuació afecte els servicis i les infraestructures de reg limítrofs, s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
5. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, en el sector objecte d'estudi no hi ha cap zona classificada com a zona de risc d'inundació.   
6. Infraestructures de transport   
Al sud de l'actuació, paral·lel a esta, discorre l'autovia Gandia-el Morquí, desdoblament de la carretera CV-60. L'ordenació proposada pel pla parcial respecta la zona de protecció de 50 metres establits en la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de Carreteres de la Comunitat Valenciana. En esta zona de protecció està prevista la realització d'un nou vial principal paral·lel a l'antiga travessia i situat aproximadament sobre la línia de protecció de l'autovia. Entre este vial i l'autovia es projecta una zona verda recorreguda en la seua totalitat per un passeig de vianants i amb diverses zones de joc que es remata en una barrera antisoroll formada per un cavalló paral·lel a l'autovia de 3 metres d'alçària amb vegetació en ambdós vessants, que aïlla el sector acústicament de la carretera.  
Es presenta un estudi acústic en el qual s'estudia el soroll que provocarà l'actuació proposada i el soroll que produïx l'autovia sobre el sector. Com a conclusió, es plantegen dos mesures correctores principals, la primera consistix en la realització de la barrera acústica esmentada anteriorment, i la segona consistix a dotar els edificis de paràmetres exteriors que garantisquen nivells d'esmorteïment del soroll entre 25 i 30 dB a fi de complir el que establix la taula 2 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
7. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics:  
Per a l'abastiment d'aigua potable al sector, es connectarà la xarxa que es projecta amb la xarxa municipal existent en l'avinguda Jaume I a través de dos punts. Es presenta un informe favorable de la mercantil Egevasa com a empresa gestora del Servici Municipal d'Aigua Potable de Rótova, de data 18 de juny de 2007, del qual s'extrau que l'abastiment a la població s'efectua des del pou propietat de la SAT núm. 2140 el Murtar, del municipi limítrof d'Alfauir.   
S'estima un increment de 160 en el nombre de vivendes, la qual cosa comporta una estimació de 480 habitants (3 habitants/vivenda), donant un consum diari de 168 m³/dia (350 litres/habitant i dia). Atés que l'esmentat informe conclou que es disposa de suficients recursos hídrics per a atendre una demanda de fins a 635 m³/dia, s'estima acceptable l'increment generat pel pla parcial, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals:  
La xarxa de sanejament projectada connectarà amb la xarxa municipal de sanejament que discorre per l'avinguda Jaume I, per a la qual cosa serà necessària la instal·lació d'una estació d'impulsió. Hi ha un informe favorable de l'EPSAR, de data 27 de febrer 2006, sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de Rótova, per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Sector 5, el Tossalet, del Municipi de Rótova (València). Segons este informe, l'EDAR que dóna servici al municipi de Rótova està dissenyada per a tractar 500 m³/dia i en estos moments s'està produint una depuració de 300 m³/ dia, i es té una reserva de 75 m³/dia per a la urbanització d'altres sectors de Rótova, per tant en queden 125 m³/dia lliures. Atés que, segons les dades aportades, el cabal generat previst pel Sector el Tossalet és de 120 m³/dia, es considera suficientment justificat el sanejament i la depuració d'aigües residuals per al sector proposat.  
  
Respecte del drenatge de les aigües pluvials generades per la implantació del sector, segons la documentació presentada, està projectat que un col·lector que discorrerà pel vial principal del sector abocarà les aigües captades en distints punts del seu traçat al col·lector de l'autovia CV-60, des del qual, i a través de les obres de pas existents sota esta autovia, les aigües pluvials s'abocaran al barranc de la Bassa, que transcorre a l'altre costat de l'esmentada autovia. Per a això, haurà d'obtindre la corresponent autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament d'aigües pluvials a llit públic (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans:  
La recollida i la gestió dels residus sòlids urbans que generarà l'actuació projectada es realitzarà per mitjà de l'empresa concessionària municipal de Rótova. Existix en la documentació presentada l'informe de la mercantil Joaquín Lerma, SA com a empresa concessionària del servici de recollida i transport dels residus sòlids urbans del municipi de Rótova, de data 9 de juny de 2006, el qual informa que està suficientment capacitada per a assumir l'increment que generarà el pla parcial proposat.  
8. Jaciments arqueològics  
L'estudi d'impacte ambiental presentat està visat i segellat, en totes les seues pàgines i plànols annexos, per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En la documentació aportada hi ha informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions exposades en el punt segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva a què es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió del pla parcial les condicions següents:  
1. Abans de la recepció de la urbanització del sector de sòl urbanitzable, i així cal disposar en les fitxes de planejament i gestió del pla parcial, l'Ajuntament de Rótova serà l'encarregat de:   
- Obtindre l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües.  
- Vetlar per l'obligat compliment de les condicions de l'informe favorable de la Secció Forestal (camins ramaders) de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, de data 28 de febrer de 2007, relatiu al tractament del camí ramader assagador del Camí del Calvari o Camí Vell d'Ontinyent a Gandia, que travessa el sector.  
2. Les mesures correctores s'han de completar amb els aspectes següents:  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'aplec dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
- El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal; cal evitar la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i optar preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
- En el supòsit que s'afecten servicis i infraestructures de reg s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
- L'abocament generat pel Sector el Tossalet haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
3. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i la vigilància del compliment de les condicions de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental podrà demanar informació respecte d'això i efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment de les condicions, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme remetrà una còpia de l'acord d'aprovació del Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova.  
4. Són nul·les de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absolutament, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.  
5. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i les condicions exposades hauran de ser recollides per la normativa urbanística del pla parcial, tant en tot allò que fa referència al plantejament en si, com en allò que correspon a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 9 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.