Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5822, del 06-08-2008 (2008/9822)

ACORD d'1 d'agost de 2008, del Consell, pel qual declara paratge natural municipal l'enclavament denominat El Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5822

Data del DOGV
:   06-08-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9822


Data del document
:   01-08-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Atzeneta del Maestrat
    * reserva natural
    * municipi
    * legislació

ACORD d'1 d'agost de 2008, del Consell, pel qual declara paratge natural municipal l'enclavament denominat El Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat [2008/9822]
El Consell, en la reunió del dia 1 d'agost de 2008, va adoptar l'acord següent:
L'àmbit territorial proposat per al Paratge Natural Municipal el Castell se situa al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat, a la comarca de l'Alcalatén. La zona proposada, de 4,40 ha. d'extensió, reuneix valors paisatgístics, culturals i ambientals que justificaven l'inici dels tràmits per a la seua declaració.
El paratge, enclavat en els contraforts més orientals del sistema Ibèric extern o aragonés, se situa a la part alta d'una xicoteta lloma, a 490 m d'altitud, als peus del massís del Penyagolosa i cenyit pels barrancs de la Vall i Torre-Sellés, que, després de la seua confluència als voltants de l'enclavament, conformen el barranc del Castell, que desemboca a la rambla d'Atzeneta. Geològicament es tracta d'una àrea fortament fallada, en la qual afloren materials amb edats compreses entre el triàsic i el quaternari, amb presència de calcàries i margues corresponents a l'albienc superior - cenomanienc.
Quant a la vegetació potencial, cal indicar que en la zona d'estudi correspondria a la sèrie mesomediterrània castellanoaragonesa; encara que de l'encinar, només uns quants peus testifiquen l'antiga esplendor. Xicotetes taques de roures martinencs (Quercus pubescens) es refugien en les zones més humides i fresques. Actualment, les formacions vegetals predominants estan formades per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), present en els vessants més orientals del paratge, i la garriga, caracteritzada per la presència de romer (Rosmarinus officinalis), llentiscle (Pistacia lentiscus), coscoll (Quercus coccifera) i argelaga (Ulex parviflorus). La influència antròpica en l'entorn de l'ermita ha implicat la presència d'espècies introduïdes pel seu caràcter ornamental, com la pita o pitera (Agave americana), la figuera de pala (Opuntia sp.) o la iuca (Yucca sp.).
La diversitat paisatgística existent al paratge, amb presència d'àrees forestals, ambients fluvials lligats als barrancs de la Vall i Torre-Sellés, i vessants amb matolls, juntament amb la relativament moderada pressió antròpica, ha afavorit la presència d'una variada fauna. Destaca la presència de mamífers carnívors, com el gat salvatge (Felis silvestris), la geneta (Genetta genetta) o la fagina (Martes foina) i els quiròpters, que ronden per l'àmbit del paratge procedents de la pròxima cova Obscura, un dels refugis d'aquestes espècies de major importància a la Comunitat Valenciana. L'ombria dels barrancs representa un hàbitat idoni per a xicotetes rapaces, com l'esparver vulgar (Accipiter nisus) i el xot (Otus scops), mentre que en l'ecosistema de matoll abunden les espècies pertanyents a la família sylviidae, com busqueretes i mosquiters, i a les zones més pròximes als cursos d'aigua, els rossinyols. Els barrancs de la Vall i Torre-Sellés conserven, fins i tot a l'estiu, tolls molt atractius per a amfibis com el gripau comú (Bufo bufo), el gripau corredor (Bufo calamita) i tòtil (Alytes obstetricans), la granota comuna (Rana perezi) i fins i tota la salamandra (Pleurodeles waltl). Entre els rèptils, espècies protegides, com el fardatxo (Lacerta lepida) o la serp verda (Malpolon monspessulanus) estan també presents en l'espai protegit.
Respecte als valors patrimonials i culturals, destaca de forma excel·lent el Castell, fortificació d'ús defensiu que data de l'any 1516, que dóna nom al paratge natural municipal i que es troba catalogat com a bé d'interés cultural (BIC), tant en el Registre de Béns d'Interés Cultural del patrimoni històric espanyol, com, a nivell autonòmic, en el Registre del Patrimoni Cultural Valencià. Amb posterioritat, juntament amb aquest es va construir una ermita, destinació de dues romeries anuals que es realitzen des del poble d'Atzeneta. També es troba, dins dels límits del paratge, un jaciment arqueològic denominat Ermita de Sant Joan. Es tracta d'un poblat iber adscrit a l'edat de bronze (III mil·lenni a.C.), i posteriorment medieval, en el qual s'han trobat fragments de sílex i ceràmica.
Finalment cal indicar que la declaració de l'enclavament del Castell com a paratge natural municipal pretén també contribuir a aconseguir una ràpida regeneració i recuperació dels valors naturals i culturals que es van veure afectats per l'incendi forestal que va assolar la comarca a l'agost de 2007.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals d'aquest espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estableix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que regula posteriorment el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, la qual s'adapta a les característiques d'aquest enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, vistos els valors naturals i culturals d'aquest, l'interés de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, i havent-se complit els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el Consell
ACORDA
Primer. Objecte
1. Es declara paratge natural municipal l'entorn denominat el Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat, i s'hi estableix un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
2. En raó de l'interés ecològic, paisatgístic i cultural del paratge natural municipal, aquest règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'hi admet cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.
Segon. Àmbit territorial
1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat, a la província de Castelló, i la seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'aquest acord, respectivament.
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera.
Tercer. Administració i gestió
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. La direcció general amb competències en espais naturals protegits designarà un tècnic dels Serveis Territorials de Castelló, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el qual prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Quart. Règim de protecció
Amb caràcter general, s'hi podran continuar efectuant les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració, d'acord amb les seues regulacions específiques i el que estableixen aquest acord i el corresponent Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Castell.
En l'àmbit del paratge natural municipal les competències de les administracions públiques s'hauran d'exercir de manera que queden preservats tots els valors ecològics, paisatgístics i culturals del paratge natural municipal, i s'hauran d'avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a aquest.
Cinqué. Pla especial de protecció
1. Per raó del que estableix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, s'aprova el Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Castell, al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat.
2. En l'annex III d'aquest acord s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal el Castell.
3. Les disposicions del Pla especial de protecció seran vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars.
Sisé. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Castell com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i els interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Tres representants escollits per l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.
b) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un representant de la direcció general amb competències en espais naturals protegits als Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
d) Un representant de la direcció territorial amb competències en l'Àrea de Patrimoni Cultural als Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria de Cultura i Esport.
e) Dos representant dels interessos socials, culturals, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals mitjançant l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit.
f) Un representant de la Diputació Provincial de Castelló.
L'ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per Acord del Consell.
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Castell s'haurà de constituir en el termini de sis mesos des de la declaració d'aquest.
Seran funcions d'aquest òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, d'entre els membres del Consell.
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, es podran aprovar unes normes internes de funcionament.
Seté. Execució i desenvolupament
S'autoritza el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i el desenvolupament d'aquest acord.
Vuité. Efectes i revisió
1. Aquest acord produirà efecte a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Qualsevol modificació del que estableix aquest acord haurà de ser aprovada, al seu torn, per acord del Consell, i en aquest cas s'hauran de seguir els mateixos tràmits.
Contra aquest acord, les persones interessades poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos comptadors a partir de l'endemà a la publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, davant de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposen l'article 10 i concordants de la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del Consell, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
Valencia, 1 d'agost de 2008
El vicepresident primer i secretari del Consell,
VICENTE RAMBLA MOMPLET
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL
MUNICIPAL EL CASTELL
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal el Castell queda definit per les parcel·les cadastrals següents, pertanyents al polígon 7 del terme municipal d'Atzeneta del Maestrat:
- Parcel·les: 67, 69, 70 i 71, propietat de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
- Parcel·les: 9002 i 9009, assegador i descompte del Castell.
- Parcel·les: 9004 i 9008, de domini públic hidràulic, Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
2. Els límits d'aquest són els següents:
- Al nord: límit superior de l'assegador del Castell.
- A l'est: amb la parcel·la 390, a mig vessant del barranc del Castell.
- Al sud: amb el barranc del Castell.
- A l'oest: amb les parcel·les 66, 68 i 23, les quals corresponen al marge dret del barranc de Torre-Sellés.
3. Delimitació geogràfica: el paratge queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu que es troba a disposició de qui vullga consultar-lo en format digital en les dependències de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
4. La superfície total del paratge és de 4,40 ha.ANNEX III
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL EL CASTELL, AL TERME MUNICIPAL D'ATZENETA DEL MAESTRAT.
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
Aquest pla especial (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Constitueix, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta aquest PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge el Castell pel que fa a la conservació i la millora de la fauna i la flora, com també de les singularitats culturals, paisatgístiques i geològiques que presenta. El PE constitueix, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'aquest.
Article 3. Àmbit
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal el Castell queda definit per les parcel·les cadastrals següents, pertanyents al polígon 7, del terme municipal d'Atzeneta del Maestrat:
- Parcel·les: 67, 69, 70 i 71, propietat de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
- Parcel·les: 9002 i 9009, assegador i descompte del Castell.
- Parcel·les: 9004 i 9008, de domini públic hidràulic - Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
2. Els límits del paratge natural municipal són:
- Al nord: límit superior de l'assegador del Castell.
- A l'est: amb la parcel·la 390, a mig vessant del barranc del Castell.
- Al sud: amb el barranc del Castell.
- A l'oest: amb les parcel·les 66, 68 i 23, les quals corresponen al marge dret del barranc de Torre-Sellés.
3. El paratge té una superfície de 4,40 hectàrees.
Article 4. Efecte
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'ajusta al que preveu la legislació urbanística.
2. Les disposicions d'aquest PE són d'aplicació directa i prevalen sobre el planejament urbanístic municipal. Aquest haurà d'adaptar-se en tot el que calga al règim d'ordenació i gestió del paratge desenvolupat per aquest PE.
3. Quan de la informació detallada elaborada per a la redacció del planejament municipal resulte discrepància entre els documents d'aquest pla i la realitat existent, s'aplicarà la normativa que millor s'ajuste a la realitat, excepte en el cas que aquesta discrepància es dega a accions o intervencions produïdes després de l'aprovació d'aquest pla, i en aquest cas s'aplicaran les determinacions d'aquest i s'exigirà l'adopció de les mesures necessàries per a restituir el terreny a l'estat reflectit en el PE.
4. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, assignant les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
5. Les determinacions d'aquest pla s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desenvolupament i el compliment de la finalitat protectora d'aquest pla, com també les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenvolupament sostenible. En el cas que la normativa continguda en aquest pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'aquesta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'aquest PE.
6. L'establiment de zones de protecció i categories de sòls o activitats es realitzarà únicament a l'efecte protector d'aquest pla, sense que això pressupose l'existència d'altres consideracions urbanístiques o d'ordenació territorial. Les normes o recomanacions contingudes en aquest pla constitueixen un element més a tenir en compte a l'hora d'efectuar l'ordenació integral del territori mitjançant el corresponent planejament general.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació i, per tant, estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del pla especial es correspon amb el que disposen l'article 183 i següents del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclourà els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa:
Inclourà els aspectes descriptius i justificatius, com també els estudis complementaris necessaris per al desenvolupament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa:
La normativa d'aquest pla es divideix en dos grans apartats. El primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incideixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que presenten.
3. Plànols:
El pla especial inclou els plànols següents:
I) Plànols d'informació.
II) Plànols d'ordenació.
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'aquest PE s'haurà d'atendre al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça palesa l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'aquest PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en aquest pla, serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, sense perjudici de les competències sectorials que puguen haver-hi.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge s'hauran de sotmetre al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aquell moment.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. Aquesta normativa, en les seues normes generals i normes particulars, especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requereix autorització especial de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat i que requereixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que estableix aquesta normativa.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE PROTECCIÓ
DE RECURSOS DE DOMINI PÚBLIC
SECCIÓ 1ª.
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
Article 10. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric.
Article 11. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. S'hi hauran de mantenir les condicions naturals dels llits, i en cap cas no es podran canalitzar ni dragar.
2. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'aigües, s'haurà de conservar la vegetació de ribera, i no s'hi permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. D'altra banda, es consideraran compatibles les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics que haja de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències.
3. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
4. Tota actuació que afecte domini públic hidràulic i zones de policia i servitud haurà de tenir, prèviament a l'execució d'aquesta, l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent.
Article 12. Protecció d'aigües subterrànies
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
2. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions o zones d'ús públic només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no comporten cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
Article 13. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 de la Llei d'aigües, es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte en un llit públic, canal de reg o aqüífer subterrani, d'aigües residuals la composició química o la contaminació bacteriològica de les quals puguen impurificar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials.
2. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, com també l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn; excepte en els casos de neteja d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del domini públic hidràulic.
3. Per a la concessió de la llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que hagen de donar-se a aquests per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què haja de ser destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.
4. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
Article 14. Captacions d'aigua
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que es justifique aquesta com l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
SECCIÓ 2ª.
PROTECCIÓ DE SÒLS
Article 15. Moviment de terres i extracció d'àrids
1. Els moviments de terra estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència les labors de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola, com ara anivellació de terrenys i llaurada, com també aquelles labors de condicionament dels sòls relacionades amb les actuacions de restauració i repoblació postincendi.
2. Es prohibeix la realització d'aquelles obres que generen moviments de terra d'elevada magnitud, excepte causa degudament justificada i la subjecció prèvia al règim d'avaluació d'impacte ambiental i la resta de legislació sectorial que se li siga d'aplicació.
3. Es prohibeix l'extracció d'àrids en tot l'àmbit del paratge.
Article 16. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del pla, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius, ja que l'erosió potencial de la zona és molt elevada.
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar, de manera significativa, les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents, requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que haurà de ser aprovat per l'ajuntament, amb autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones que constitueixen la vegetació potencial.
4. Els treballs d'eliminació de vegetació al·lòctona s'hauran de dur a terme fonamentalment en l'entorn del Castell, excepte en aquells exemplars d'espècies ornamentals no invasores l'existència dels quals quede justificada pel seu valor cultural.
5. Es prohibeix l'ús d'herbicides per al control de les males herbes, i s'haurà de fer mitjançant escarda mecànica o manual.
Article 17. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibeix la destrucció de bancals i marges d'aquests; com també les transformacions agrícoles i labors que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració cuidarà de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
3. Per a la restauració dels murs de pedra seca que mantenen els bancals del vessant del Castell s'hauran d'utilitzar les tècniques tradicionals en aquelles comarques de l'interior castellonenc.
4. Es prohibeix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu.
5. Es prohibeixen els aterrassaments de sòl, excepte en projectes de correcció de talussos.
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
SECCIÓ 3ª.
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE
Article 18. Formacions vegetals
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest pla totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola. Aquesta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els carrers, vials, parets, cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.
Article 19. Tala i recol·lecció
1. Sense perjudici del que disposa l'article 16 d'aquestes normes, es prohibeix la recol·lecció total o parcial de taxons vegetals per a fins comercials.
2. Queden sotmeses al procediment d'estimació d'impacte ambiental les actuacions necessàries per a la defensa contra incendis forestals que plantegen derrocar, talar o mutilar peus dels taxons de major interés per a la conservació.
3. La tala i recol·lecció total o parcial de les espècies vegetals estarà sotmesa a les disposicions de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques amenaçades, com també a la legislació sectorial aplicable.
4. Sense perjudici del que disposa el punt 3 d'aquest article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, mores, etc., sempre que hi haja consentiment del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada de la planta, i haurà de recol·lectar-se mitjançant tallada, i no s'hi permet la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
5. L'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se al que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, o a la legislació vigent en matèria d'aprofitament forestal.
6. A més del supòsit citat en el punt anterior, es podrà realitzar, de manera extraordinària, l'extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:
- Com a resultat de les labors d'eliminació de l'arbratge cremat.
- Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
- Com a resultat de mesures fitosanitàries.
- Amb motiu d'estudis científics.
- Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
En cap cas podran recollir-les lliurement els visitants.
Article 20. Regeneració i plantacions
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla, en els seus distints estadis de desenvolupament.
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana i al seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995 de 16 de maig, del Consell.
3. Queda prohibida la introducció d'espècies exòtiques i repoblació amb aquestes, entenent aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. És obligatòria l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal, i serà necessària la presentació d'un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'han de realitzar.
SECCIÓ 4ª.
PROTECCIÓ DE LA FAUNA
Article 21. Destrucció de la fauna silvestre
1. S'haurà de respectar, en tot cas, la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de la fauna.
2. Sense perjudici de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Les intervencions que es realitzen al paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.
4. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors, com també en les èpoques de major sensibilitat.
En particular, s'hi prohibeix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius o les restes d'aquests que es troben protegides per la legislació sectorial vigent i per aquestes normes.
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
Article 22. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o autoritze aquesta.
2. Tota reintroducció d'espècies faunístiques autòctones actualment desaparegudes al paratge, com també els eventuals reforçaments poblacionals d'espècies existents i el mode de realitzar-los, haurà de ser autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 23. Tanques i tancaments
L'alçament de tanques i tancament en l'àmbit del pla especial hauran de complir el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjudici de l'obtenció de la corresponent llicència urbanística en els termes previstos per la llei.
SECCIÓ 5ª.
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 24. Impacte paisatgístic
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge.
Amb aquest fi, s'evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual, com ara en la rodalia de monuments o edificis i construccions d'interés historicocultural.
2. S'hauran de respectar els preceptes continguts en el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, en relació amb aquelles activitats que puguen incidir en la preservació de la qualitat paisatgística del paratge.
3. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.
4. L'ajuntament haurà de tenir en compte, en autoritzar o informar els projectes referents al paratge, l'efecte de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'aquest.
5. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atenent a la màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.
6. Es protegirà el paisatge entorn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com ara penyals, arbres exemplars, etc., per als quals s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Article 25. Publicitat estàtica
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre les edificacions.
2. Al paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla.
SECCIÓ 6ª.
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 26. Patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'aquest patrimoni com a béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci i, en especial, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. Tota actuació arqueològica o paleontològica haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contenir un pla, en què es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació del propietari o propietaris dels terrenys i un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència i interés científic i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i equip tècnic encarregats d'aquests. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'ajuntament corresponent immediatament. La conselleria competent en matèria de cultura haurà d'establir reglamentàriament els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es desenvolupen segons el programa autoritzat i ordenarà la seua suspensió immediata quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no assolisquen el nivell adequat. Una vegada conclosa l'actuació arqueològica o paleontològica, i dins del termini que en l'autorització o després d'aquesta fixe l'administració, o si no n'hi ha en el de dos anys, el promotor, a càrrec seu, sense perjudici del que disposa l'article 64.2 de l'esmentada Llei 4/1998, haurà de presentar a la conselleria competent en matèria de cultura una memòria científica dels treballs efectuats, subscrita per l'arqueòleg o el paleontòleg director d'aquests. No s'atorgaran llicències municipals per a excavacions o remocions de terra amb fins arqueològics o paleontològics, quan aquesta llicència siga preceptiva d'acord amb la legislació urbanística, sense haver-se acreditat prèviament l'autorització a què es refereix l'apartat primer d'aquest article. L'atorgament de la llicència es comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura simultàniament a la seua notificació a l'interessat. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'aquesta, com també les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades amb posterioritat en el lloc on s'haja produït un troballa casual de béns arqueològics o paleontològics que no haja sigut comunicat immediatament a l'administració competent. La conselleria competent en matèria de cultura ordenarà la paralització immediata de l'actuació o de l'obra i es confiscarà de tots els objectes i béns trobats, sense perjudici de les sancions que escaiguen d'acord amb el que disposa aquesta llei.
3. De conformitat amb el que disposen tant l'article 34.2 com la disposició transitòria de la Llei 4/1998, l'ajuntament on s'ubique un BIC té l'obligació de redactar un pla especial de protecció per a aquest, d'acord amb els criteris disposats en l'article 39, i sotmetre'l, amb anterioritat a la seua aprovació provisional, a l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En tant s'aprova aquest instrument d'ordenació, regiran provisionalment les normes de protecció establides en la declaració del BIC, com també s'establirà un entorn de protecció de 200 metres comptadors des del contorn extern del bé o dels hipotètics vestigis d'aquest.
4. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics, podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
5. Per a la realització d'obres, públiques o privades, en immobles compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, com també, en general, en tots aquells en què es conega o presumisca fundadament l'existència de restes arqueològiques o paleontològics d'interés rellevant, el promotor de les obres haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre l'efecte que les obres projectades puguen causar en les restes d'aquesta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració d'aquest estudi seran autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, la qual establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació, i s'hauran de supervisar per un arqueòleg o paleontòleg designat per la mateixa conselleria.
6. La campana de l'espadanya, campana històrica fosa en 1844 i que encara manté la instal·lació tradicional, quedarà protegida, preservant-la de qualsevol refosa.
SECCIÓ 7ª.
PROTECCIÓ DE CAMINS RAMADERS
Article 27. Protecció de camins ramaders
1. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
2. En aplicació de l'article 5 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, la classificació, delimitació, fitació o qualsevol altre acte relacionat amb aquestes, correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient, s'ha de vetlar pel seu manteniment com a espai d'ús públic.
3. Sense perjudici del que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, fins a l'elaboració i aprovació del catàleg de camins ramaders d'interés natural, es consideren com a camins ramaders d'interés natural, a l'efecte previst en l'article 17.2 d'aquesta llei, la totalitat dels camins ramaders de l'àmbit d'aquest pla.
SECCIÓ 8ª.
PROTECCIÓ DE COVES
I ELEMENTS D'INTERÉS GEOLÒGIC
Article 28. Protecció de coves i elements d'interés geològic
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic i geomorfològic, com també les coves i avencs presents dins de l'àmbit del paratge.
2. En general, aquest pla està subjecte al que dispose la legislació sectorial que siga d'aplicació a cadascun dels elements considerats dins d'aquest article.
3. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del paratge caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana. En especial, es respectaran els perímetres de protecció indicats en l'article 9 del decret esmentat.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS
I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ 1ª.
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 29. Activitats extractives i mineres
Es prohibeix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ 2ª.
ACTIVITATS AGRÀRIES
Article 30. Concepte
A l'efecte d'aquest pla es consideren agràries les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats, mitjançant l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no comporten ni tinguen com a conseqüència la transformació del seu estat o característiques essencials.
Article 31. Tipus de cultius i incompatibilitats
1. Es consideren compatibles, en l'àmbit del pla, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest.
2. Es prohibeix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu, únicament podrà efectuar-se sobre aquestes àrees.
3. A l'efecte previst en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a 10 anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
4. Es prohibeix, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel.
Article 32. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, com també construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
Article 33. Productes fitosanitaris
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i les condicions establits pels organismes competents. En tot cas, es prohibeix la utilització d'herbicides volàtils de qualsevol tipus.
SECCIÓ 3ª.
ACTIVITATS RAMADERES
Article 34. Concepte i règim general d'ordenació
1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, cria, reproducció i aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'aquesta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
3. Segons s'estableix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a aquest.
Article 35. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
Queden prohibides les construccions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i dormidors.
SECCIÓ 4ª.
APROFITAMENT FORESTAL
Article 36. Terreny forestal
1. A l'efecte d'aquest pla, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana.
2. Es promourà la declaració d'utilitat pública pel Consell, a l'efecte previst en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del pla que no tinguen encara aquesta consideració.
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració forestal i l'ajuntament o els propietaris particulars de terrenys forestals per a la realització de labors de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties i de prevenció d'incendis.
Article 37. Repoblació forestal
Sense perjudici del que disposa l'article 20 d'aquestes normes, la repoblació de terrenys forestals haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se li siguen d'aplicació.
Article 38. Aprofitaments forestals
1. Es consideren, a l'efecte d'aquest pla, com a aprofitaments forestals, les fustes, productes de tria, llenyes, escorfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, bolets i la resta de productes que es generen als terrenys forestals. Aquests aprofitaments requeriran de l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 19 d'aquestes normes.
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de les vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.
Article 39. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, aquest pla està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en matèria d'incendis forestals.
2. En particular, s'hi establiran les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis, manteniment de les pistes i dels depòsits, etc.
3. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, estableix en l'article 4 que els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents.
4. Tant en els plans locals de prevenció d'incendis forestals, que són preceptius per l'article 38 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la llei forestal de la Comunitat Valenciana, com en els plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis, regulats en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que afecten el paratge, s'haurà de considerar el paratge com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa a què fa referència l'article 140 del Decret 98/1995, anteriorment esmentat.
SECCIÓ 5ª.
ACTIVITAT CINEGÈTICA
Article 40. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del pla especial, i queda subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i articles següents.
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment compleixen les condicions legals establides per a aquesta activitat.
Article 41. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, aquest pla està subjecte al que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació.
2. En el vedat en què es troba el paratge natural es fomentarà l'establiment de la zona de reserva cinegètica dins de l'àmbit d'aquest.
3. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
SECCIÓ 6ª.
ACTIVITAT PESQUERA I ALTRES
APROFITAMENTS PISCÍCOLES
Article 42. Marc normatiu de l'activitat pesquera
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de pesca fluvial, de 20 de febrer de 1942, i el seu Reglament, de 6 d'abril de 1943, com també en l'article 33, apartat 2, de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals de la flora i fauna silvestres.
2. Dins d'aquest marc legislatiu, la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge emet ordres anuals sobre els períodes hàbils i normes generals relacionades amb la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, definint les espècies de pesca permesa, les limitacions i prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat. Aquestes disposicions regularan, amb caràcter general, l'activitat pesquera en l'àmbit del paratge.
SECCIÓ 7ª.
ACTIVITAT INDUSTRIAL
Article 43. Activitat industrial
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció d'aquest pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ 8ª.
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE
A) PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE
Article 44. Pla d'ús públic del paratge
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge, efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.
2. L'elaboració del pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que la realització d'aquest tipus d'activitats pot tenir sobre els valors naturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre aquests.
3. L'esmentat pla d'ús públic haurà de contenir, necessàriament, la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya, com ara senderisme, escalada, etc., en l'àmbit del paratge. A aquest efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran efectuar aquestes activitats, sense perjudici per als valors naturals del paratge. S'haurà d'ajustar, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en matèria de senderisme i esports de muntanya.
4. En el pla d'ús públic es concretarà l'organisme competent i el règim de gestió de les instal·lacions recreatives del paratge.
5. El pla d'ús públic establirà una ordenació i zonificació detallada a fi de regular les activitats de gaudi concentrat i les activitats esportives establides en els articles 48 i 51, respectivament.
6. El pla d'ús públic determinarà i senyalitzarà, si és el cas, les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a l'aparcament i els camins no transitables per vehicles.
7. La zona haurà de disposar dels serveis adequats i suficients per a l'emmagatzemament i la recollida dels residus que es generen. Per la qual cosa s'haurà d'estudiar la capacitat d'acollida de la zona recreativa i estimar en funció d'aquesta la producció de residus.
8. En el pla d'ús públic s'establiran les normes en relació amb la permanència en l'àrea recreativa d'animals domèstics.
9. El Pla d'ús públic, l'aprovarà l'ajuntament amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a la seua aprovació es demanaran els informes necessaris a fi de garantir la seguretat i integritat de les persones davant dels riscos d'avinguda o d'incendis, i s'adoptaran les mesures que els òrgans competents establisquen.
10. En aquest sentit, les dues romeries i la resta de festes de caràcter religiós popular que s'efectuen tradicionalment tindran la consideració d'activitats compatibles amb la protecció del paratge natural municipal sempre que no posen en perill la conservació dels seus valors tant naturals com culturals.
11. Les entitats organitzadores de les romeries i activitats culturals hauran de complir, de manera general, les condicions següents:
- Muntatge i desmuntatge de la infraestructura necessària per a l'activitat.
- Instal·lació de lavabos mòbils durant la celebració dels actes, en nombre suficient per a atendre els participants previstos.
- Instal·lació extra de contenidors de fem i posterior recollida.
12. El pla d'ús públic del paratge inclourà actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest, com també el seu ús adequat i conservació, especialment en la celebració de romeries i festes de caràcter religiós popular.
B) ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS HOSTALERES I RECREATIVES VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 45. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural.
Article 46. Activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions
1. Només es permetran en les àrees preparades a aquest efecte.
2. Tindran la consideració d'equipaments públics i s'explotaran directament o indirectament per l'ajuntament, amb l'aplicació de mesures correctores en matèria de contaminació acústica, eliminació de barreres arquitectòniques i d'espectacles públics, seguretat i higiene.
Article 47. Instal·lacions i adequacions
Sense perjudici del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars d'aquest pla, a les determinacions següents:
Les instal·lacions o edificacions de caràcter recreatiu hauran de recolzar-se preferentment sobre construccions preexistents, evitant en la mesura que siga possible les edificacions de nova planta. La reconversió haurà de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments i la gestió dels seus residus sòlids.
C) ACTIVITATS RECREATIVES NO VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 48. Gaudi concentrat
El gaudi concentrat es defineix com aquell que s'efectua en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat, com ara taules, bancs i papereres.
Aquest es produirà exclusivament en la zona habilitada a aquest efecte en les proximitats del Castell, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.
Article 49. Circulació motoritzada al paratge
1. Amb caràcter general, es prohibeix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge, excepte en els casos següents:
- Vehicles autoritzats per l'ajuntament.
- Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i forestal.
- Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servei o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.
- Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
- Vehicles de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
2. L'ajuntament podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees pel que fa a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals que es motiven justificadament.
Article 50. Acampada lliure
Es prohibeix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge.
Article 51. Activitats esportives organitzades
1. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a aquest fi en l'àmbit del paratge requerirà autorització prèvia de l'ajuntament. En particular, es permet la realització, dins dels límits del paratge, de la carrera popular Volta a peu al Castell, que organitza l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en la zona.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.
4. Aquestes activitats s'exerciran sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents en la zona.
SECCIÓ 9ª.
ACTIVITATS D'URBANITZACIÓ I EDIFICACIÓ
Article 52. Urbanisme
El PE, a l'efecte urbanístic, manté la classificació actual del sòl com a sòl no urbanitzable, però sí que modifica la qualificació dels terrenys inclosos dins dels límits del paratge natural, i queden, a partir d'ara, com a sòl no urbanitzable de protecció cultural i ambiental.
Article 53. Edificació
1. Sense perjudici del que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions següents: les edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.
2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'haurà de respectar en el seu disseny i composició l'entorn en què s'enclaven. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent la utilització de documents gràfics.
3. De forma molt excepcional, sempre que se'n justifique suficientment la necessitat i la impossibilitat d'adaptar-se a les edificacions preexistents, podrà permetre's l'ampliació d'aquestes edificacions que puguen preveure's com a equipament públic o estar destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals. Amb aquest fi s'haurà d'obtenir en tot cas informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient i complir els criteris establits en els apartats següents.
4. Les obres que es duguen a terme en construccions o edificacions catalogades s'hauran d'ajustar al que estableix el planejament urbanístic vigent.
SECCIÓ 10ª.
INFRAESTRUCTURES
Article 54. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques i de telecomunicacions, viaris, abocadors de residus sòlids, etc., excepte les previstes en el programa d'actuacions del pla d'ús públic, les destinades al servei d'instal·lacions i activitats autoritzades en el pla, al compliment dels objectius en aquest plantejats, les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, com també aquelles destinades a l'interés general.
2. La realització d'obres per a la instal·lació, el manteniment o la remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus, haurà d'atenir, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:
- Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i, a la terminació de les obres, s'hauran de restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'haurà d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
- Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.
Article 55. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana
A aquest respecte caldrà ajustar-se al que estableix el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a zona exterior residual l'àmbit del paratge.
Article 56. Estudi d'impacte ambiental
A més dels supòsits previstos en la legislació d'impacte ambiental i en l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, queden sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, les carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions, quan no estiguen sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent, així mateix, les necessàries per a la defensa contra incendis forestals.
SECCIÓ 11ª.
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 57. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'ajuntament en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
2. Aquestes activitats podran realitzar-se, atenent a les característiques de les mateixes i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o mitjançant les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A aquest respecte, se celebraran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge són les següents, en llista oberta que podrà adaptar-se a les necessitats la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Desenvolupament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa, econòmica.
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'ajuntament facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
Article 58. Autoritzacions
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'aquesta normativa, s'estableix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'ajuntament o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:
a) Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o els hàbitats protegits, requeriran autorització prèvia de l'ajuntament. Amb aquesta finalitat, la persona o entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora haurà d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que s'haja de desenvolupar.
b) Les autoritzacions podran contenir condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que estableix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar un informe a l'ajuntament sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
d) Les autoritzacions atorgades per a anellament científic d'aus no exclouen de la necessitat obtenir per l'anellador els permisos corresponents dels particulars si és el cas.
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requereixen autorització prèvia, hauran de comunicar, això no obstant, a l'ajuntament l'existència del projecte, i haurà de facilitar a aquesta l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
CONCEPTES I ASPECTES GENERALS
Article 59. Concepte
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides mitjançant aquest PE, s'ha distingit l'àmbit amb les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats protecció, conservació i millora:
- Àrea forestal.
- Àrea d'ús públic.
2. Les determinacions inherents a aquesta categoria de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per aquest PE.
Article 60. Interpretació
1. En tot allò no regulat en aquestes normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
CAPÍTOL II
ÀREA FORESTAL
Article 61. Caracterització
1. Es correspon, fonamentalment, amb la zona corresponent als barrancs de Torre-Sellés, la Vall i el barranc del Castell, els principals valors naturals del qual resideixen en la proximitat a la cova Obscura, en la qual s'han catalogat quiròpters de gran importància a nivell nacional i autonòmic, la vegetació ben conservada de màquia mediterrània, amb exemplars dispersos de Quercus i, finalment, que constitueix un dels punts amb disponibilitat d'aigua per a la fauna de l'entorn.
2. Els objectius plantejats per a aquesta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
- Preservar la qualitat ambiental.
- Conservació de la vegetació existent, potenciació d'aquesta i de la seua regeneració natural.
- Mantenir els processos ecològics essencials i la diversitat biològica del paratge.
- Conservar i restaurar les fites paisatgístiques existents.
3. Plantejar aquests objectius comporta, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, i s'hi permeten únicament aquells usos compatibles amb els objectius proposats, sobretot els de tipus científic i cultural.
Article 62. Localització
Comprén la major part de l'àmbit del paratge. Aquest espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plans d'ordenació d'aquest PE.
Article 63. Usos permesos
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals, culturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva de matoll i espècies al·lòctones en l'entorn del Castell, i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.
b) Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquest espai o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. Incloent actuacions i adequacions didacticonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables o miradors.
c) Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
d) Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, requeriran informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
e) Sense perjudici del que disposa l'article 19 d'aquestes normes, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, mores, etc., sense perjudici de les limitacions específiques de la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En qualsevol cas queda prohibida l'arrancada de la planta, i haurà de recol·lectar-se mitjançant tallada.
f) Infraestructures de defensa contra incendis forestals i, si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a aquesta. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística haurà de disposar de l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
g) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el Pla de prevenció d'incendis, tal com preveu l'article 55 de la Llei forestal.
h) L'activitat cinegètica, tal com es preveu en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats d'aquest PE.
Article 64. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.
2. Queden específicament prohibits en aquests espais:
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.
b) Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte allò que s'ha previst en l'article 53 d'aquesta normativa.
c) Instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques previstes en l'article anterior.
d) Suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, com també qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que comporten deteriorament del paisatge.
e) Obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, inclouen hivernacles, i infraestructures de servei a aquestes. Com també instal·lacions d'emmagatzemament o primera transformació de productes forestals.
f) Construccions o instal·lacions, de caràcter permanent o temporal, incloent tanques i tancaments, lligats a l'activitat cinegètica o pecuària, excepte construcció de murs artesanals de pedra en sec.
g) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i control d'incendis forestals o destinades al servei d'edificacions o instal·lacions permeses, les previstes en les normatives sectorials, com també aquelles destinades a l'interés general.
h) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, com també activitats esportives que impliquen la utilització de vehicles de motor.
i) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.
j) L'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit, com també tirar fòsfors, puntes de cigarret, etc.
CAPÍTOL III
ÀREA D'ÚS PÚBLIC
Article 65. Caracterització
Amb una superfície d'un poc menys d'1 ha, inclou les proximitats del Castell i l'ermita de Sant Joan, com també la zona habilitada com a berenador que disposa d'aparcament, zona de barbacoes, font, papereres, taules i bancs.
Aquesta zona compleix en l'actualitat una sèrie de funcions, com:
- Una funció didacticonaturalistica. Per les seues característiques ecologicoambientals, es proposa la seua utilització amb fins didàctics, promocionant activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, fomentant el respecte cap al medi ambient.
- Una funció social com a lloc d'esplai. És una zona que en l'actualitat presenta unes condicions òptimes per a l'exercici d'activitats recreatives, ja que posseeix les infraestructures necessàries per a això.
Aquesta àrea es caracteritza per la seua aptitud per a acollir un determinat grau d'ocupació i utilització, i està vinculada a l'espai de valor cultural i paisatgístic que l'envolta i que es pretén protegir.
Article 66. Localització
Ubicada al nord del paratge natural, es troba en el punt més elevat i amb millor accés des d'Atzeneta, gràcies a la pista asfaltada que accedeix al Castell.
Article 67. Usos permesos
1. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Amb caràcter general, aquelles actuacions tendents a la millora i conservació de les edificacions.
b) L'accés lliure per les carreteres, pistes i camins autoritzats.
c) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.
d) Treballs d'eradicació dels exemplars d'espècies al·lòctones existents en les proximitats de l'ermita i el Castell.
e) Repoblacions forestals segons el que estableix les normes generals de regulació d'usos i activitats d'aquesta normativa.
f) Les infraestructures de qualsevol tipus que ineludiblement hagen d'establir-se pel que fa a la seua utilitat i interés públic.
g) Els usos que s'hi desenvolupen, a l'entrada en vigor d'aquest pla especial, tant en l'ermita de Sant Joan com en el Castell d'Atzeneta.
h) Les activitats culturals i d'oci i recreatives que defineixen l'ús específic de l'àrea, les dotacions, infraestructures i serveis per al control i manteniment del medi.
i) Ús del foc: podran utilitzar-se les instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades per a l'ús del foc amb la finalitat de cuinar, que formen part de la zona recreativa autoritzada, excepte els dies en què l'índex de perill siga extrem, de conformitat amb la normativa aplicable.
j) Elements de mobiliari urbà, com ara bancs, taules i papereres, com també indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.
k) Àrees de pícnic.
Article 68. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.
2. Queden específicament prohibits en aquests espais:
a) La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació de recursos vius.
b) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.
c) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. En tot cas, caldrà ajustar-se a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.
d) La construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions, sempre que se'n justifique suficientment la necessitat i la impossibilitat d'adaptar-se a les edificacions preexistents, d'aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.
e) La utilització de foc fora de les instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades amb aquest fi.
f) L'activitat cinegètica.
g) L'ús d'elements o activitats productors de soroll, quan puguen alterar els hàbits de la fauna silvestre o perjudiquen la normal convivència dels usuaris.
TÍTOL IV
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL
Article 69. Règim general
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'ajuntament l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge atendrà al marc establit, amb caràcter genèric, per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, com també a les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 70. Consell de Participació del paratge natural municipal
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, s'ha creat el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal el Castell, segons s'estableix en l'acord de declaració del paratge, atenint-se d'aquesta manera al que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratge naturals municipals.
TÍTOL V
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 71. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.
2. L'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tenir interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL VI
RÈGIM SANCIONADOR
Article 72. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici del que siga exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.