Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6816, del 11-07-2012 (2012/6542)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Aras de los Olmos, Corbera, Teulada - el Poble Nou de Benitatxell, Biar, Manises i Riba-roja de Túria. Expedient número 36/5661 GKU i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6816

Data del DOGV
:   11-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6542


Data del document
:   17-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Aras de los Olmos
    * Corbera
    * Biar
    * Riba-roja de Túria
    * Onda
    * Teulada
    * Poble Nou de Benitatxell, el
    * Manises
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Aras de los Olmos, Corbera, Teulada - el Poble Nou de Benitatxell, Biar, Manises i Riba-roja de Túria. Expedient número 36/7249 BZD i altres. [2012/6542]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 36/6297 LMV Onda; 36/07 AIA Aras de los Olmos; 129/5552 WRT Corbera; 171/08 AIA Teulada - el Poble Nou de Benitatxell; 173/7697 DEZ Biar, i 272/06 AIA Manises - Riba Roja de Túria.   
  
València, 17 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 36/6267-IWW.  
Títol: activitat de gestió de residus perillosos.   
Promotor: Gardenia Química, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus.  
Localització: avinguda Reial d'Extremadura, parcel·la 27, Onda (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.   
Gardenia Química, SA, és una empresa dedicada a la fabricació i venda d'additius per a la indústria ceràmica, ubicada al municipi d'Onda (Castelló).  
Amb l'objectiu de previndre i reduir l'impacte sobre el medi ambient dels seus envasos, l'empresa s'ha adherit a un sistema de depòsit, devolució i retorn (SDDR) i, per tant, sol·licita l'autorització administrativa de gestió de residus perillosos.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, que preveu la valorització d'envasos de plàstic que hagen contingut substàncies tòxiques i/o perilloses per mitjà de llavada i condicionament, es pretén ubicar a l'avinguda Reial d'Extremadura, parcel·la 27, a Onda, província de Castelló, en un solar ubicat en sòl urbà industrial segons recull el vigent Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda. La parcel·la disposa de 17.463 m², dels quals 119,22 m² són ocupats per la nova activitat.   
  
L'accés principal al solar es realitza a través del carrer Camí Vell d'Onda a Castelló, i els vehicles ixen per la porta que comunica amb l'avinguda Reial d'Extremadura.   
El lloc on s'emplaça l'activitat disposa de subministrament municipal d'aigua, d'energia elèctrica (centres d'entrega i línies de mitjana tensió), de gas natural, de clavegueram municipal i de xarxa d'aigües pluvials.  
Gardenia Química, SA, disposa d'un pou per a subministrament propi, degudament legalitzat, des d'on per bombament s'acumula l'aigua en una bassa específica d'aigua crua. Així mateix, l'empresa està connectada a la xarxa municipal d'aigua potable.  
El consum d'aigua actual de la planta de fabricació i venda d'additius per a la indústria ceràmica és de 40 m³/dia. L'ampliació projectada, objecte d'esta declaració d'impacte ambiental, comporta un consum lleument superior al consum actual, per la qual cosa està garantit el cabal necessari.  
S'estima que s'hi tractaran una mitjana anual de 1.100 envasos tipus GRG 1.000 l, qualificats com a perillosos, ja que aquells que siguen qualificats com a nocius però que es troben en bones condicions s'incorporaran al procés sense llavada prèvia. De forma esquemàtica, el procés de tractament dels envasos passa per dos activitats diferenciades:   
  
- Recollida i emmagatzematge temporal dels envasos de cada una de les empreses de les quals és subministrador.  
- Tractament i valorització i reciclatge dels residus perillosos.  
Aquells envasos que per les seues característiques i per les necessitats de producció puguen reutilitzar-se directament per a contindre el mateix producte passaran a les naus de producció per a ser reutilitzats. La resta passarà al procés de recuperació d'envasos.  
La recuperació de envasos de plàstic s'inicia amb el transport a l'inici del tren de neteja per mitjà d'un carretó elevador. El procés continua amb l'escorreguda del contingut residual per gravetat. A continuació, es neteja per fora i per dins amb pistoles d'aigua a pressió amb sistema de regularització de la temperatura de l'aigua i tanc de magatzematge d'additius. El responsable de la planta d'envasos anotarà els envasos tractats en la planta. Una vegada nets, els envasos passen per un lloc de control, on es retiren els envasos de plàstic no aprofitables, que s'emmagatzemen per a l'entrega a un gestor de residus no perillosos. Els envasos reutilitzables es reincorporen al procés de producció.   
  
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica i gas propà per a alimentar les calderes de calfament d'aigua de procés. La potència instal·lada per al tren de llavada d'envasos industrials serà de 10 kW.  
  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es preveuen alternatives tecnològiques al procés existent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient.  
  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 d'esta reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en el qual destaca el sector ceràmic. L'impacte ambiental que genera la neteja d'envasos es reduïx, bàsicament, a la gestió de les aigües residuals que això genera. Existix, a més, generació de sorolls i vibracions propis de l'activitat.  
  
Respecte a les emissions de contaminants a l'atmosfera, s'indica que els únics focus emissors de fum són les calderes d'aigua calenta que funcionen amb gas propà. Les mesures correctores proposades es basen en la conducció cap a l'exterior, per mitjà de ximenera individual, dels fums generats per la combustió de propà.  
Quant als sorolls i vibracions, s'indica que el nivell de soroll que produïx la planta de neteja d'envasos, segons les dades del fabricant, és de 80 dB(A), i el punt més pròxim fora de la parcel·la, parcel·la limítrofa, és el nivell sonor interior màxim de 70 db (A). L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi acústic en què s'estima el compliment dels límits sonors establits i conclou que el nivell d'aïllament acústic és adequat. Cap de les màquines la instal·lació de les quals s'ha previst ha de produir vibracions excessives, per la qual cosa inicialment no es preveu la instal·lació de mesures correctores en eixe sentit. No obstant això, si estes apareixen, s'instal·laran sobre suports flexibles, tipus goma, suro o semblant, i s'adoptaran les mesures oportunes per al seu equilibrat dinàmic i estàtic, a fi de suprimir les vibracions en origen.  
  
Les aigües residuals industrials que es poden generar en l'empresa per l'activitat són les aigües procedents dels lixiviats dels envasos emmagatzemats i l'aigua residual procedent de la neteja dels envasos. Estes aigües seran conduïdes per gravetat fins a una bassa d'acumulació de dimensions 1 x 1 x 1, 5 m, situada junt amb l'emmagatzematge d'envasos. Des d'ací, i per bombament, es conduiran fins a l'estació depuradora on estes aigües s'introduïxen en una bassa d'homogeneïtzació de dimensions 157 m³, junt amb les aigües residuals de la fàbrica i els possibles vessaments de producte. L'aigua que ix de l'EDAR s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal, ja que complix els requisits establits en l'article 9 de la normativa d'abocaments aprovada per l'Ajuntament d'Onda en data 26 de maig de 1997. En la documentació aportada s'ha justificat que l'actual depuradora, integrada per quatre reactors biològics en sèrie, és suficient per a admetre el nou cabal.  
Els envasos qualificats com a perillosos s'emmagatzemaran temporalment en els aplecs destinats a això en la nau auxiliar, com a pas previ a la introducció en el procés de valorització o en l'enviament a gestor final autoritzat. L'emmagatzematge dels envasos qualificats com a perillosos es realitzarà sota teulada, sobre una superfície pavimentada, impermeable i amb un sistema estanc d'arreplega de possibles lixiviats.  
No es preveu que l'activitat projectada puga causar contaminació del sòl basant-se en els motius següents:  
- Les matèries primeres que pogueren produir lixiviats en cas de pluja s'emmagatzemaran dins de l'empresa, mai en la intempèrie.  
- La bassa de recollida d'aigües residuals serà totalment impermeable, esta propietat s'ha de garantir per mitjà d'aplicació de pintura específica a les parets de la bassa.  
- Les canaletes de recollida d'aigües residuals estan fabricades per mitjà de formigó lleugerament armat, amb la qual cosa s'assegura l'estanquitat d'estes.  
- L'emmagatzematge de residus perillosos generats en l'empresa es realitzarà per mitjà d'envasos adequats i mai en la intempèrie, per la qual cosa no es poden produir lixiviats que contaminen les aigües pluvials.  
El programa de vigilància ambiental consistix a vigilar el que estipula l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de les mesures següents:  
  
Diàriament  
- inspecció visual dels residus emmagatzemats i dels contenidors de cada un d'estos.  
- Neteja de possibles o eventuals emissions d'efluents dels contenidors.  
- Control intern de pH i nutrients en les basses.  
- Control intern del moviment de cabals entre les basses.  
  
Setmanalment  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus continguts en planta, comprovant l'estat dels productes emmagatzemats així com dels recipients que els contenen per a evitar fugues.  
- Control quantitatiu dels residus.  
- Control intern de la demanda química d'oxigen (DQO) en cada una de les quatre basses.  
- Control intern del sistema antiespumant.  
  
Quinzenalment  
- Control intern de la DQO en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern de sòlids en suspensió en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern de conductivitat en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern de pH en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control intern del sistema antiespumant.  
  
Mensualment  
- Anàlisi per una empresa externa de l'aigua d'entrada al reactor i de l'aigua d'eixida tractada per la depuradora.  
- Control de consums d'electricitat, gas i aigua.  
- Revisió i manteniment de cada una de les màquines.  
- Efectuar una neteja completa de la maquinària de l'empresa.  
- Verificar l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
  
Trimestralment  
- Control extern de la DQO en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control extern de sòlids en suspensió en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control extern de conductivitat en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
- Control extern de pH en l'efluent d'eixida al clavegueram.  
  
Cada cinc anys  
- Mesurament de sorolls al voltant de la fàbrica.  
Quant a accident mediambiental, l'empresa ha de disposar, dins del programa de vigilància mediambiental, de procediments per a situacions d'emergència capaços de minimitzar qualsevol situació no desitjable. A este efecte es determinaran aquells aspectes o situacions potencials capaços de provocar un accident mediambiental, i definir un protocol d'actuació davant de les emergències següents:  
-Vessament de substàncies perilloses o no perilloses sobre el sòl.  
- Funcionament anòmal de la depuradora.  
- Incendi de la maquinària o la instal·lació.  
Tramitació administrativa  
Amb data 20 de gener de 2006, va tindre entrada en este Servici un escrit de l'Àrea de Residus Industrials on sol·licitava el tràmit preceptiu d'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Manual d'autoprotecció.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic al tauler d'edictes de l'Ajuntament durant el termini de 30 dies hàbils, comptadors des del dia 8 de juny al 12 de juliol de 2006, i que no s'hi han presentat al·legacions durant el període d'exposició pública.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6 d.1, de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
 L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
  
L'article 16.2 m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'activitat de gestió de residus perillosos, promogut per Gardenia Química, SA, que s'ha d'ubicar en avinguda Reial d'Extremadura, parcel·la 27, del terme municipal d'Onda, província de Castelló, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Els emmagatzematges i els aplecs d'envasos (residus) previs al seu tractament han de realitzar-se exclusivament a l'interior de la nau ensostrada, dotada de paviment impermeable i proveïda d'instal·lacions o sistemes de recollida de vessaments que, en cap cas, s'han de connectar amb la xarxa de recollida d'aigües pluvials o presentaran risc d'abocament cap a la xarxa de clavegueram.   
2. L'abocament d'aigües a la xarxa de clavegueram municipal ha de complir el que establix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament d'Onda.  
3. Ha de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. S'ha de presentar davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, d'acord amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 36/07-AIA.  
Títol: explotació bovina d'engreix.  
Promotor: Antonio Andrés Pérez.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental per a l'explotació de boví d'engreix.  
Localització: polígon 285 i 286, terme municipal d'Aras de los Olmos (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a una explotació de vaquí d'engreix, les característiques, de la qual segons la documentació tècnica aportada es resumixen a continuació:  
La finca té una superfície de 8.998 m², i existix una explotació cunícola que ocupa una superfície de 1.108,26 m², segons les autoritzacions prèvies concedides (la primera de data 26 de juny de 2003, per a una superfície de 419,4 m² i la segona de data 10 de juny de 2004 per a l'ampliació complementària de 688,26 m², activitat localitzada íntegrament en la parcel·la 286). Es pretén construir una nau coberta i d'estructura oberta de 900 m² amb parcs adossats fins una superfície de 2.429,5 m². Es preveu utilitzar la terra extreta en l'excavació de rases de fonamentació, i conformar un talús perimetral d'uns 0,5 m d'alçària, sobre el qual es realitzarà plantació vegetal perimetral.   
  
L'activitat consistix en l'engreix de 490 vedells sobre llit de palla. Es considera que es generarà un total de 2,68 t de fem, variable en funció del pes d'entrada dels vedells. Es necessitarà 71 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic, considerant un contingut en nitrogen de 12.072 kg de N/any, i es justifica la seua utilització com a adob orgànic en explotacions agrícoles pròpies i arrendades (no s'ha aportat identificació cadastral de les parcel·les on s'aplicarà el fem).  
  
Es projecta construir un femer, i es pretén retirar el fem després de la finalització de cada cicle d'engreix (no s'aporta informació detallada del femer, com ara la ubicació, les dimensions o les característiques constructives).  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'adoptar, es projecta dotar de tanca perimetral l'explotació, així com de gual de desinfecció a l'entrada de la nau. S'aplicarà programa de desinsectació-desratització-desinfecció.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal. Les necessitats hídriques per a esta explotació són de 1.430 m³/any, i es projecta disposar de dos depòsits de 2 m³ c.u.   
L'eliminació de cadàvers es realitza a través de gestor autoritzat.  
  
Les aigües residuals seran les de neteja que aboquen directament a la canonada de PVC que conduïx a la cubeta de recollida, per tant no hi haurà filtracions.  
Els residus perillosos (considerats com a tals els derivats de les restes de tractaments amb productes farmacològics i insecticides, així com el material de rebuig d'estos) seran gestionats a partir d'empresa gestora autoritzada a este efecte.   
L'explotació es localitza a menys de 1.000 m del nucli urbà d'Aras de los Olmos.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia el 9 de febrer de 2007, amb la remissió, per la Comissió d'Activitats Qualificades d'esta Conselleria, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha dut a terme en el BOP número 104, de 3 de maig de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
- Informe favorable de l'enginyera tècnica municipal.  
- Autorització prèvia de la COPUT, amb data de Resolució de 25 de gener de 2005.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informació pública (BOP núm. 104, de 3 de maig de 2006, al tauler d'edictes així com als veïns limítrofs de les parcel·les) sense la presentació d'al·legacions.  
No s'ha aportat justificació de sol·licitud d'informe vinculant a la Conselleria de Cultura i Esport, de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.   
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Aras de los Olmos.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
L'article 54 de la Llei 6/2003, de Ramaderia, regula les distàncies mínimes on podran instal·lar-se unitats de producció de la mateixa espècie ramadera, sense imposar limitacions a unitats de producció de diferent espècie, per això és possible la compatibilitat de l'explotació cunícola i de vaquí d'engreix en la mateixa superfície.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
Les parcel·les on pretén ubicar-se l'activitat corresponen a una superfície ocupada parcialment per una altra explotació ramadera (cunícola), sense que l'activitat proposada comporte eliminació de vegetació natural, ja que la parcel·la està desproveïda de vegetació, ni modificació significativa de les característiques actuals del terreny, que és pla. La fisiografia de la zona correspon a terrenys lleugerament ondulats. Litològicament es tracta de materials constituïts per cudols, graves i llims.   
  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada, dedicada principalment a l'agricultura de secà, on es combinen les parcel·les en explotació amb altres en estat d'abandó. L'explotació s'integra paisatgísticament en l'entorn.  
No es produïx afecció a comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, l'accessibilitat d'aqüífers és mitjana, la vulnerabilitat és baixa. L'erosió actual és molt baixa (0-7 t/ha/any) i l'erosió potencial és baixa (7-15 t/ha/any).  
No hi ha afecció a camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- L'aire, per emissió d'olors associats al fem generat i a la presència d'animals, emissió de sorolls i pols.   
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació dels purins generats en l'aplec, o per una incorrecta gestió del fem en l'explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió del fem com a adob orgànic.  
No es considera significativa l'afecció a les aigües superficials i subsuperficials associada a la gestió del fem com a adob en finques agrícoles, ja que la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers en la zona és baixa, per la qual cosa si es realitza una correcta gestió del fem, adaptada a les necessitats del cultiu i sempre sense sobrepassar les dosis assenyalades en la documentació tècnica aportada, no es pressuposa l'aparició de contaminació associada. Estes consideracions són també aplicables al sòl. No es pot concloure sobre l'afecció a les aigües i al sòl en l'explotació, associada a una incorrecta impermeabilització en les zones on s'acumule el fem (àrea de repòs i exercici d'animals, així com femer), ja que no s'hi ha aportat informació.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han avaluat els efectes previsibles que podrà causar l'activitat sobre el medi, considerant que no produirà cap modificació substancial en cap de les fases de l'activitat (construcció, explotació, abandó). La descripció del medi natural es considera escassa i a una escala inapropiada per a l'activitat que s'ha d'avaluar.  
  
S'ha elaborat una matriu d'importància per a avaluar els possibles impactes que puga causar l'activitat, sense que s'hi hagen aportat conclusions.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
No s'han proposat mesures correctores en l'estudi d'impacte ambiental. S'han previst com a tals una sèrie d'actuacions que s'han de dur a terme en el normal exercici de l'activitat, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
Han d'adoptar-se com a mesures correctores les següents:  
- Cal assegurar la impermeabilització de la zona de repòs i d'exercici dels animals de manera que no es produïsquen lixiviats i es puga realitzar una retirada correcta del fem.  
- Cal dissenyar la solera de la nau i zona d'exercici dels animals amb un lleuger pendent de manera que puguen canalitzar-se els possibles lixiviats cap a una cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran incorporar-se a la pila del femer.  
- Cal construir femer impermeabilitzat, amb cubeta de recollida de lixiviats amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de fem d'un mínim tres mesos (considerant la periodicitat d'aplicació en el camp en funció de les necessitats nutritives del cultiu), i amb murs que permeten l'emmagatzematge sense fugues de lixiviats. Els lixiviats podran aplicar-se al muntó de fem.  
El programa de vigilància ambiental proposa, en la fase de funcionament, disposar de llibre de registre de les retirades del fem per una empresa especialitzada. Esta mesura es contradiu amb la gestió proposada en la descripció del projecte, on s'indica que s'utilitzarà en finques pròpies o arrendades com a adob orgànic. Per tant, haurà de concretar-se la destinació del fem.  
Tenint en compte les característiques del medi i la descripció de l'activitat, es considera viable l'explotació ramadera, des del punt de vista mediambiental, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants recollits en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que són d'aplicació, la legalització de l'explotació de vaquí d'engreix situada en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promoguda per Antonio Andrés Pérez, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Abans de l'obtenció de la llicència ambiental, s'ha de disposar de justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa d'abastiment municipal (contracte amb l'empresa subministradora).  
2. S'ha de justificar la impermeabilització de les zones on es localitzen els animals (nau coberta i parcs) i el seu condicionament per a la recollida de lixiviats.  
3. Tal com establix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, ha de disposar de femer en l'explotació. El femer ha de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contindre la producció estimada de tres mesos sense que existisca sobreeiximent. S'ha de conferir a la solera un cert pendent per a conduir els possibles lixiviats que es puguen generar a la cubeta, els quals poden novament incorporar-se al muntó. Cal aportar un plànol de localització i dimensionament, i informació tècnica relativa a les característiques constructives.  
4. Abans de la concessió de la llicència ambiental, ha de justificar-se la destinació del fem, la superfície agrícola total necessària, la identificació cadastral de les parcel·les, les cèdules cadastrals, el cultiu i el programa d'adob, tenint en compte en qualsevol cas que només podrà emprar-se sobre superfície agrícola.  
5. Els residus sòlids assimilables a residus sòlids urbans han de ser destinats a abocador autoritzat.  
6. Ha d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
7. S'ha de comunicar a esta Direcció General qualsevol modificació que es produïsca en la gestió de residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades del projecte en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental:  
  
Expedient: 129/9163-IHJ.  
Títol: Pla Especial del Paratge Natural Municipal les Fontanelles.  
  
Promotor: Ajuntament de Corbera (València).  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localització: vessant septentrional de la serra del Cavall Bernat, en el sector sud-occidental del terme municipal de Corbera (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'objecte d'este projecte de pla especial és garantir la protecció del paratge natural municipal denominat les Fontanelles, fonamentalment pel que fa a la conservació i millora de la fauna i flora, així com les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. Constituïx un enclavament de gran valor natural per al municipi de Corbera, per tant s'establix, en l'àmbit del pla especial, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats permeses i prohibides, així com l'ús públic.   
  
Este projecte es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i constituïx un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament de Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà de el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.   
L'àmbit territorial del paratge natural les Fontanelles, de 86,422 hectàrees, queda definit per les parcel·les cadastrals del terme municipal de Corbera, que s'indiquen a continuació :   
- Subparcel·les d, f, g, h, i, l i part de la c de la parcel·la 276, del polígon 14.  
- Part de la parcel·la 9012 del polígon 14.  
- Part de la parcel·la 9013 del polígon 14.  
En la documentació tècnica remesa es destaca que el fet d'haver exclòs les subparcel·les a, e i part de la c, és perquè es tracta de terrenys d'ús agrícola, a diferència de la resta de la finca que és completament de caràcter forestal. A més, s'indica que estes es troben situades en una zona perifèrica de l'espai (en el límit nord-est), en contacte amb altres parcel·les agrícoles; per la qual cosa, la seua exclusió respon a la intenció d'introduir una major coherència en la delimitació. D'esta manera, els límits del paratge natural municipal s'ajusten, en gran manera, al límit determinat per la conca vessant del barranc de les Fontanelles; concretament, el límit meridional coincidix amb la divisòria amb la conca del barranc de la Murta (barrancs del Racó de les Vinyes i del Pou), discorrent este paral·lel al límit del terme amb Alzira que es troba a uns 200 metres al sud. El límit oriental definix les aigües que aboquen al barranc de la Boqueta, i l'occidental, en el seu sector més meridional, el vessant al barranc del Senill. El límit nord s'ha establit, tal com s'ha assenyalat anteriorment, excloent les parcel·les agrícoles situades en ambdós marges del barranc. Amb esta delimitació es complixen els criteris d'ordenació establits en la memòria justificativa del pla especial, ja que ajusten els límits de l'espai a elements naturals existents en l'actualitat en el territori.  
  
  
El planejament urbanístic vigent en l'àmbit del pla especial està constituït per les normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament en la sessió celebrada el 25 de juliol de 1991, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i homologades, posteriorment, l'1 d'octubre de 1999. En estes normes subsidiàries es qualifiquen els terrenys afectats pel paratge natural municipal com ara:   
- Sòl no urbanitzable comú: afecta un reduït sector localitzat en l'extrem septentrional del paratge, junt al barranc de les Fontanelles i al barranc de la Boqueta.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció-parc natural: afecta la resta de l'espai.  
Este pla especial, als efectes urbanístics, modifica les dos qualificacions existents en l'actualitat d'acord amb les normes subsidiàries vigents i qualifica la totalitat del paratge natural com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paratge natural municipal. Així, com a primer canvi que s'ha d'introduir, se suprimix la categoria de sòl no urbanitzable comú que afecta un xicotet sector del paratge localitzat en l'extrem septentrional, i l'integra en la mateixa qualificació que afecta la resta de l'espai, ja que en este sector no s'exercix activitat agrícola i presenta les mateixes característiques que la resta de la superfície. La segona modificació que s'efectua és la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció paratge natural municipal; es considera esta denominació més coincident amb l'espai natural protegit que es pretén declarar amb este pla especial.   
Respecte a la zonificació, s'han diferenciat, des del punt de vista de l'ordenació, dos àrees:  
- Àrea forestal.  
- Àrea de règim especial: cova de les Ratetes.  
Amb l'objecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà de la normativa del pla especial, i com a conseqüència de la presència en el paratge de la Cova de les Ratetes, inclosa en el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana amb un règim específic derivat d'esta catalogació, s'ha proposat distingir de la totalitat del paratge natural municipal, qualificat com a àrea forestal, la Cova de les Ratetes i la seua zona perimetral de protecció com a àrea de règim especial.   
  
Respecte a l'àrea forestal, en un principi es va preveure la possibilitat de diferenciar del seu àmbit la zona compresa en l'entorn de les fonts del Senill i de les Fontanelles, zona que sol ser utilitzada per a realitzar-hi activitats d'oci, encara que no existixen infraestructures d'ús públic de cap tipus. A causa de la dificultat d'accés que té la zona, i la inexistència d'alguna pista que arribe fins a esta, l'Ajuntament només ha proposat condicionar-la com a àrea de descans. Les úniques actuacions que s'hi haurien de realitzar són la col·locació de diversos bancs i taules de fusta integrats en l'entorn.   
  
Es va considerar que la possible instal·lació d'estos equipaments d'escassa entitat no era suficient motiu com per a la diferenciació de la resta de l'àrea forestal, i queda regulada esta àrea de descans en la normativa general del pla especial, dins de l'apartat d'activitats recreatives no vinculades a construccions, secció octava (ús públic del paratge natural municipal).   
Quant al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'establixen dos apartats fonamentals. En el primer, s'establixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu, s'establixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
  
Tramitació administrativa  
En data 18 d'abril de 2008, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el present projecte, incloent-hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, el projecte de pla especial i l'expedient administratiu, constituït pels certificats i els informes que es detallen a continuació:   
1. Informe subscrit pel comissari d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 18 d'abril de 2008, en el qual, entre altres qüestions, s'assenyalen les que es transcriuen a continuació:   
- Segons s'indica en l'article 4.4 de la normativa: «Les determinacions d'este pla s'entendran sense perjuí de les contingudes en les legislacions sectorials i en particular de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, així com les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més detallada o protectora s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este pla especial». A este respecte, pel que fa al domini públic hidràulic, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació d'aigües vigent.   
- D'acord amb l'article 9 de la normativa: «Esta normativa especifica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament de Corbera i aquells que requerixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Paral·lelament, les autoritzacions anteriorment citades s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, així com en concordança amb el que establix la normativa desplegada». En este sentit, quant al domini públic hidràulic, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer és l'òrgan competent, d'acord amb la legislació d'aigües vigent.   
- En l'article 60, relatiu al règim general, concretament en l'apartat 5, s'indica que «l'ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autònoma i local i del sector privat, com ara una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent». Respecte a esta qüestió, en l'esmentada entitat mixta o figura jurídica semblant, s'hauria d'incloure l'Administració de l'Estat, bé a través del Ministeri de Medi Ambient o d'este organisme de conca.  
  
- Respecte a l'article 61, per estar d'alguna manera relacionats els recursos hídrics, se suggerix que en el Consell de Participació hauria de figurar un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o, si és el cas, un representant del Ministeri de Medi Ambient.   
- Segons s'indica en l'article 48: les determinacions d'este pla s'entendran sense perjuí de les contingudes en les legislacions sectorials i en particular de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla així com les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys s'ha de realitzar d'acord amb les previsions d'este pla especial. Per tant, en tot allò relacionat amb el domini públic hidràulic, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació d'aigües vigent.  
  
2. Informe del Servici d'Ordenació i Seguretat Minera de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, de data 5 de maig de 2008, on s'hi indica el que se cita a continuació:  
«Quant a la prohibició de l'activitat minera establida en la proposta de norma reguladora del paratge natural municipal, convé fer menció a l'article 122 de la Llei de Mines, afegit a l'esmentada llei per mitjà de la disposició addicional primera de la Llei 12/2007, de 2 de juliol, per la qual es modifica la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs, a fi d'adaptar-la al que disposa la Directiva 2003/55/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 26 de juny de 2003, sobre normes comunes per al mercat interior del gas natural, i que establix que qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre activitats incloses en la Llei de Mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric».   
3. Informe del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, de data 26 de març de 2008, relatiu als drets miners existents en el terme municipal de Corbera. S'informa que l'única explotació minera que afecta el terme és l'autorització d'explotació de recursos de la secció A) de la Llei de Mines, anomenada GIRTAL número 1124, del Registre Miner de la Província de València.   
  
4. Certificat municipal de data 14 d'abril de 2008, subscrit per la secretària interventora de l'Ajuntament de Corbera i l'alcalde d'esta localitat, en el qual s'exposa que el procediment d'exposició al públic del present projecte de pla especial s'ha efectuat per mitjà de la inserció del corresponent edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5719, de data 7 de març de 2008, sense que s'hi haja presentat cap al·legació respecte d'això.   
5. Certificat municipal, de data 8 de febrer de 2008, subscrit per la secretària interventora i l'alcalde de la localitat de Corbera, en el qual s'exposa l'acord adoptat pel ple en la sessió celebrada el 27 de desembre de 2007, relatiu a l'aprovació del projecte i conseqüentment la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal per a l'enclavament les Fontanelles, situat en el terme municipal de Corbera.  
6. Informe de l'arquitecte tècnic municipal, de data 10 de desembre de 2004, en el qual certifica, en relació amb la parcel·la 276 del polígon 14, que esta es troba classificada pel planejament urbanístic vigent com a sòl no urbanitzable, i que es dividix, al seu torn, en dos classificacions distintes:  
- Sòl no urbanitzable comú.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció parc natural.  
7. Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 14 de febrer de 2008, en el qual es resol emetre informe favorable a la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai esmentat, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals; d'acord amb l'informe tècnic de l'Àrea d'Espais Naturals, de data 13 de febrer, en el qual s'emet un informe favorable a esta iniciativa, ja que complix els preceptes de l'article 3 del Decret 161/2004, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, i perquè l'enclavament presenta especials valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció, i el que establix l'article 9 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; també s'estima, en este, que la delimitació territorial de l'espai proposat és adequada per a garantir la protecció del paratge.  
  
   
Consideracions ambientals  
1. Dins del paratge de les Fontanelles, a les zones d'ombria i fons de barranc, sotmeses a un microclima molt favorable, les temperatures suaus i l'elevada humitat afavorixen el desenrotllament de formacions vegetals de gran diversitat i alt grau de maduresa. Entre les espècies més destacables presents es troben la murta, el galzeran, l'arç blanc, la retrama, els rosers silvestres, l'arítjol, la rogeta, la mare-selva i els albarzers, junt amb peus de freixe de flor i la garrofera, taques aïllades de carrasca i de pi blanc.   
2. El principal llit existent dins de l'àmbit d'estudi, recorrent el sector central del paratge en direcció SO-NE, és el barranc de les Fontanelles. A este tributen la resta de barrancs i torrents de l'entorn, entre els quals destaquen el barranc del Senill, el de l'Infern i el de la Boquera.  
  
3. La major part de l'àmbit proposat com a paratge natural municipal (i així s'arreplega en l'apartat 9.7.1 de la memòria informativa), a excepció de l'extrem nord-oriental, està inclòs dins de la proposta del lloc d'importància comunitària (LIC) serra de Corbera (ES5233013).   
  
4. Respecte a la fauna, destaca la presència de rapaces d'alt valor ecològic com l'àguila de panxa blanca (inclosa en la categoria de vulnerable en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna), i poblacions de quiròpters, afavorides per l'existència d'abundants coves i buits. Així com poblacions d'invertebrats d'alt interés per a la conservació, dels quals s'inclouen diversos endemismes a la Comunitat Valenciana.   
5. Respecte al paisatge, l'aspecte més destacable és el contrast existent entre la serra de Corbera i la plana litoral. Des de les cotes més altes del paratge pot divisar-se, en primer pla, el castell de Corbera, i de fons gran part de la Ribera Baixa, d'elevada qualitat paisatgística. A més, la topografia de l'espai, amb la presència de profunds barrancs amb una alta cobertura vegetal, abruptes vessants, i nombrosos avencs i coves, configuren un paisatge de gran singularitat.   
6. Dins de l'àmbit territorial del paratge natural municipal s'han identificat dos elements catalogats per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià dins de l'apartat de «Béns immobles de la Comunitat Valenciana» en la categoria de jaciments arqueològics; estos són la Cova de les Ratetes i el Puntal de l'Agüela.   
7. Respecte als usos i aprofitaments que es realitzen en l'actualitat en l'àmbit del paratge natural són:  
- Quant a l'aprofitament cinegètic, l'espai forma part del vedat de caça el Clavell, la titularitat del qual pertany a la Societat de Caçadors de Corbera; es tracta d'un vedat de caça menor, amb aprofitament secundari de porc senglar.   
- No s'efectuen altres tipus d'aprofitaments forestals com ara l'associat a pastures o l'activitat apícola.  
- Dins de l'àmbit d'estudi tampoc té lloc l'activitat agrícola.   
  
- La resta d'usos que tenen lloc dins de l'espai estan relacionats amb les activitats d'oci en el medi natural. Es realitzen diversos esports de muntanya, entre estos el senderisme i l'escalada.  
  
8. L'espai no està travessat per cap carretera ni camí. No hi ha nuclis urbanitzats ni edificacions disperses dins del seu àmbit. Paral·lelament el paratge tampoc està travessat per cap línia elèctrica, xarxa de telecomunicacions, xarxa d'abastiment d'aigua potable ni tampoc discorre dins dels seus límits cap camí ramader catalogat.   
  
9. En la documentació del pla especial del paratge natural municipal s'indica que caldrà ajustar-se al que establix el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, que qualifica com a zona exterior residual tot l'àmbit del paratge.  
10. Quant als riscos ambientals, i d'acord amb el que s'ha observat en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:   
- El risc d'incendi identificat és de grau elevat.  
- Dins de l'àmbit d'estudi hi ha dos zones xicotetes en el paratge en què hi ha risc de despreniment: al voltant de la Cova de les Ratetes i, una altra, més gran, al voltant del llit mitjà del barranc de la Boqueta. En la resta de l'àmbit d'estudi no observa l'existència de risc de lliscament.   
- El grau d'erosió actual i potencial és molt elevat en tot l'àmbit del paratge.  
- Pràcticament tota la totalitat del paratge presenta una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana.  
- Segons el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), dins de l'àmbit d'estudi no hi ha risc d'inundació.   
- Tal com recull l'estudi d'impacte ambiental presentat, basant-se en els dades aportades a l'equip redactor per l'Ajuntament de Corbera, el 1991 es va produir un incendi en la partida del Pla de la Pastissera, situada al nord del paratge, que va arribar a afectar fins i tot el sector NE d'este. Amb anterioritat, en la dècada dels huitanta, es van produir altres incendis que també van afectar el paratge, encara que no s'ha pogut delimitar amb precisió l'àmbit d'afecció d'estos.   
11. Respecte a l'adopció de mesures protectores i correctores, s'ha desenrotllat àmpliament este apartat. A continuació s'assenyalen algunes de les mesures més significatives incloses en la documentació presentada:  
- Ús públic del paratge:  
- Per a evitar l'impacte que puga comportar l'ús públic del paratge sobre la fauna o la vegetació hi existent, en la normativa del pla especial es deixa oberta la possibilitat que l'Ajuntament puga limitar l'accés al públic a determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.  
- Respecte al mobiliari i a la senyalització que s'implante:  
- El mobiliari que s'instal·le en el paratge, com ara tanques, taules, bancs, senyals i panells s'han d'adequar a l'ambient natural i han de ser d'una qualitat adequada per a evitar impactes visuals i estètics.  
- Incendis:  
- En l'àmbit del pla especial es prendran les mesures necessàries d'acord amb el que preveu la legislació forestal per a la prevenció d'incendis forestals. Concretament, es prohibix, com a mesura preventiva general, l'ús del foc amb qualsevol finalitat.  
- En la normativa del pla especial es regulen les activitats permeses en el paratge per a evitar en la mesura que siga possible el risc d'incendi. S'inclouen l'establiment de les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció, i es fomenta l'elaboració d'un pla de prevenció i extinció d'incendis que afecten l'àmbit d'estudi.  
- Regeneració i conservació de la vegetació autòctona:  
- En les reforestacions que s'autoritzen en l'espai només s'han d'utilitzar espècies autòctones que no tinguen caràcter invasor; és a dir, aquelles espècies, subespècies o varietats que pertanguen o hagen pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.   
  
- Conservació de la fauna autòctona:  
- El principal impacte sobre esta pot derivar-se de l'execució d'actuacions molestes, com la realització de tractaments silvícoles en les èpoques més sensibles del cicle vital de les espècies; per la qual cosa, estes actuacions s'han d'efectuar fora de les esmentades èpoques.  
- Moviments de terres:  
- Encara que inicialment no està prevista la realització d'obres que comporten moviments de terres, en cas de dur-se a terme, es requerirà l'obtenció prèvia de llicència urbanística, tal com s'inclou en la normativa del pla especial.  
- Ús de maquinària:   
- Totes aquelles activitats que requerisquen l'ús de maquinària hauran de realitzar les tasques de manteniment d'esta en tallers autoritzats a este efecte. A més, es comprovarà que la maquinària no tinga fugues d'oli, lubricants i combustibles durant la realització dels treballs; amb la qual cosa es pretén evitar abocaments accidentals que puguen afectar el sòl, les aigües tant superficials com subterrànies i, per extensió, la fauna que alberguen.  
12. La normativa de regulació d'usos, recursos i infraestructures es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, i s'estima que permet la conservació i la millora dels valors ambientals del paratge i és compatible amb els usos i les infraestructures permesos amb les condicions establides. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'este per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració directa de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
13. En relació amb el programa de vigilància ambiental, s'hi establix la necessitat d'elaborar un informe o memòria anual per part de l'Ajuntament que es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, la qual avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 49956652, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
5. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Sobre la base de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que són d'aplicació, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal les Fontanelles, al terme municipal de Corbera (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i les modificacions establits en l'apartat segon d'esta declaració.   
  
Segon   
Se supedita l'execució d'este projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, este es considera acceptable sense perjuí que hi ha altres zones en el municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en este pla a través de diferents mitjans legalment establits.  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'hi ajuste seguint criteris que no es limiten a la propietat dels terrenys (vegetació, ribera de llits, etc.) de manera que puguen incloure's zones que no s'han inclòs ara per motius de propietat i que posseïsquen valors ambientals que les facen mereixedors de la protecció.  
2. S'ha d'incorporar a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 18 d'abril de 2008, i en l'informe del Servici d'Ordenació i Seguretat Minera de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, de data 5 de maig de 2008.   
  
3. S'ha de revisar la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-lo, de manera que es complisca el que establix la vigent legislació d'impacte ambiental quant al fet que:  
Estan sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les seues revisions, en tot cas. Igualment se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, incloent-hi les seues modificacions. En conseqüència, es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental, les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en este que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. S'ha d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura relatiu a la conformitat de la normativa desenrotllada en el pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural i han d'incorporar-se en el projecte totes les consideracions i modificacions que la Conselleria de Cultura establisca respecte d'això.   
Així mateix, s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
- Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura de l'àmbit del paratge ha d'obtindre informe favorable previ de la Conselleria de Cultura.  
- Respecte al descobriment d'elements del patrimoni cultural valencià en les actuacions que puguen desenrotllar-se en l'àmbit del paratge, s'ha de complir el que establix la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístics recreatius sempre que els usos esmentats siguen compatibles amb la normativa del pla especial, no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
5. Respecte al pla de prevenció i extinció d'incendis s'ha d'obtindre (es considera convenient la seua elaboració ateses les característiques particulars de l'àmbit del paratge natural municipal avaluat) informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
6. En relació amb els valors paisatgístics de la zona, i d'acord amb el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana, s'han de mantindre els elements naturals i impedir-ne la degradació (art. 7); la gestió i conservació de l'espai natural ha de quedar condicionada a la preservació del paisatge (art. 5); s'han de preservar les fites i elevacions topogràfiques naturals, mantenint la seua visibilitat i reforçant la seua presència com a referència visual i mantenint les vistes panoràmiques des de posicions elevades (art. 21). Amb esta finalitat el pla ha de contindre mesures específiques que impedisquen la localització d'infraestructures amb incidència en el paisatge en tot l'àmbit d'aplicació del pla.  
7. Atés que l'àmbit proposat com a paratge natural municipal es caracteritza, entre altres consideracions, i així es recull en la documentació tècnica del projecte, per l'existència de formacions vegetals de gran diversitat i alt grau de maduresa; presència de rapaces d'alt valor ecològic com l'águila de panxa blanca (inclosa en la categoria de vulnerable en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna); poblacions de quiròpters afavorides per l'abundància de coves i buits, així com l'existència de poblacions d'invertebrats d'alt interés per a la seua conservació, caldrà obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva del pla especial, informe favorable del Servici de Biodiversitat d'esta Conselleria i s'han d'incorporar en la normativa del pla especial totes les consideracions que s'hi s'establisquen.   
  
8. Tenint en compte que la major part de l'àmbit proposat com a paratge natural municipal, a excepció del seu extrem nord-oriental, està inclòs dins de la proposta del lloc d'interés comunitari (LIC) serra de Corbera, s'incorporaran en la normativa del pla especial totes les consideracions que, si és el cas, es deriven de la possible incidència de l'aprovació del LIC.   
9. L'informe o la memòria anual que ha de realitzar l'Ajuntament s'ha de presentar davant de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
10. Amb anterioritat a fer efectiu el pla d'ús públic del paratge s'han de realitzar els estudis pertinents que permeten fer una adequada regulació d'activitats com ara l'escalada, el senderisme, etcètera; es prohibiran estes activitats quan la seua realització impedisca o dificulte la normal funció dels processos biològics de la zona, tal com recull la normativa del pla especial. En particular, s'ha de prohibir l'escalada en zones de nidificació de rapaces, quan existisquen comunitats rupícoles d'interés o quan estos usos pertorben el sentit de la utilització adequada i sostenible de l'espai; i s'ha d'obtindre, prèviament, informe del Servici de Biodiversitat d'esta Conselleria, en el qual establiran totes aquelles mesures o consideracions que s'hi estimen oportunes.   
  
11. A més del que establix el pla especial, s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en eixe moment, tant estatal com autonòmica.  
12. De forma general, en les zones d'oci que s'habiliten, amb un informe previ favorable dels organismes corresponents, s'han d'establir les mesures oportunes per a assegurar la seguretat de les persones, un pla de recollida de residus i neteja de l'àrea, i s'han d'habilitar normes en relació amb la permanència en esta d'animals domèstics.  
  
13. S'han de senyalitzar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes, així com qualsevol altre element del medi que s'estime convenient.  
14. A més del que establix el pla especial s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en eixe moment, tant estatal com autonòmica.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 13 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 171/08-AIA.  
Títol: antena per a subministrament de gas natural al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell.  
Localització: termes municipals de Teulada i el Poble Nou de Benitatxell.  
Promotor: Endesa Gas Alicante.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena de 3.772 metres de longitud en els termes municipals de Teulada i el Poble Nou de Benitatxell a fi de subministrar gas natural al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell, a la província d'Alacant.   
L'antena té l'origen en la posició 04 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, fase II, dins del terme municipal de Teulada.  
  
La conducció, de 4" de diàmetre i 16 bar de pressió, es dirigix inicialment cap a l'est, discorrent en paral·lel a 2 metres del gasoducte Marina Alta, fase II. Després de 900 metres deixa el terme municipal de Teulada per a tot seguit entrar en el del Poble Nou de Benitatxell, sempre en paral·lel amb el gasoducte Marina Alta, fase II, i seguint la mateixa direcció. Abandona este paral·lelisme després d'haver avançat 1.177 metres en el terme municipal del Poble Nou de Benitatxell, gira en direcció primer sud-est i, posteriorment, sud. Finalitza en les proximitats de la carretera CV-740, on s'instal·larà un armari de regulació a partir del qual partirà la xarxa de distribució del municipi. La canonada de gas comptarà amb un sistema de protecció catòdica a base de la instal·lació d'ànodes de sacrifici de magnesi.  
La longitud total del gasoducte és de 3.772 metres, dels quals discorren 952 metres pel terme de Teulada i 2.820 metres pel terme del Poble Nou de Benitatxell.   
El programa d'obres previst és:  
- Replantejament  
- Obertura de pista  
- Obertura de rasa  
- Transport, alineació, corbament de les canonades i soldadura  
- Posada en rasa i tapament  
- Realització de proves hidràuliques  
- Restitució del terreny.  
La construcció del gasoducte portarà implícita una obertura de pista de treball de 10 metres. L'afecció a finques particulars es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals es construiran les instal·lacions fixes en superfície i una imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la construcció d'una amplària de quatre metres, dos a cada costat de l'eix per on discorrerà soterrada la canonada.  
Alternatives   
L'estudi d'impacte ambiental presenta una variant al traçat principal en el terme municipal del Poble Nou de Benitatxell que és descartada per presentar major afecció a terrenys naturals que l'alternativa principal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient va ser remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant i va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 29 de febrer de 2008.  
   
La informació pública es va realitzar per mitjà d'inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, del dia 4 de juliol de 2007, i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, del dia 4 de juliol de 2007.   
Durant el període d'informació pública s'hi van produir al·legacions, però cap de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte proposat no afecta espais protegits en virtut de la Directiva 92/43/CEE ni cap espai recollit en la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ni terrenys forestals inventariats o forests declarats d'utilitat pública.   
El projecte presenta afecció al camí ramader assagador de l'Abiar al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
  
Les principals afeccions del gasoducte sobre els elements ambientals es produiran en la fase d'obres del projecte. La necessitat de realitzar l'explanació de 10 metres d'amplària sobre una superfície lineal de 3.772 metres implica una pèrdua de vegetació, canvi momentani en el paisatge i els consegüents impactes derivats de l'obertura de rases i el trasbals de maquinària pesada.  
Atés el traçat del gasoducte que evita zones forestals i aprofita la zona d'afecció del gasoducte Marina Alta, fase II, s'espera una reducció dels impactes sobre el territori.  
 L'afecció ambiental directa més important causada pel gasoducte es produïx entre els vèrtexs V-AL 016-VAL / V-AL-018. Entre estos vèrtexs es troba una zona amb vegetació pròpia de zona humides entre la qual destaca la presència de Phragmites australis, Arundo donax i Rubus sp.  
Quant a les afeccions indirectes, l'estudi d'impacte assenyala (entre altres) afecció potencial a l'espècie Aquila chrysaetos.   
Quant a la flora, tant de l'estudi d'impacte ambiental com del Banc de Dades de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge es desprén la presència en la zona de l'espècie Boervahia repens, espècie catalogada en perill d'extinció. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental assenyala el traçat del gasoducte fora d'este hàbitat.  
El paisatge per on discorre l'antena de gas es caracteritza per tractar-se d'un paisatge agrari esguitat per escassos terrenys amb vegetació natural o seminatural; al nord i a menys de 500 metres, el paisatge passa a ser forestal. Quant al paisatge, l'estudi d'impacte qualifica la fragilitat visual d'este com a alta, ja que el gasoducte se situa pròxim a distintes infraestructures i urbanitzacions, amb un nombre molt alt d'observadors potencials.  
Quant a la possible afecció sobre béns del patrimoni cultural valencià, es localitza en el terme municipal del Poble Nou de Benitatxell l'Alqueria del Poble Nou de Benitatxell. El traçat no afecta directament les restes localitzades en la zona encara que, a causa de la seua proximitat, hauran d'extremar-se les mesures de vigilància i control.  
Al terme municipal de Teulada s'ha localitzat un pou d'adscripció contemporània que obligarà a adoptar mesures preventives durant l'obertura de la pista de servici.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures proposades per a minimitzar els impactes esperats previsibles es proposa de manera general una revisió preliminar de la zona a fi d'evitar l'afecció d'espècies d'interés.   
Altres mesures proposades són aquelles que es dirigixen a minimitzar els efectes ambientals negatius en la fase d'obres derivades del trànsit de la maquinària pesada així com de les derivades de l'obertura de rases.   
A fi de reduir els impactes en la fase de construcció, les obres es realitzaran simultàniament a les del gasoducte Marina Alta, fase II, i així aprofitar la pista de treball d'este, amb la qual cosa s'espera una reducció del 60% dels impactes.  
Estes mesures generals han d'ampliar-se a fi d'evitar afeccions concretes a béns d'interés ambiental. D'altra banda, en ser part del traçat coincident amb el del gasoducte Marina Alta, fase II, s'estima lògic que es complisquen els condicionants ambientals recollits en la declaració d'impacte d'este projecte, per a la part del traçat coincident.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I. 7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'antena de subministrament de gas natural al terme municipal del Poble Nou de Benitatxell, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha d'obtindre l'informe regulat en la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i consideracions del qual vincularan esta declaració d'impacte ambiental. En cas d'aparició de restes emparades per esta Llei, s'actuarà d'acord amb els preceptes hi continguts.  
  
En tot cas, s'establirà un perímetre de protecció suficientment ampli per a evitar l'afecció tant a elements etnològics (pou de Teulada) com arqueològics (l'Alqueria del Poble Nou de Benitatxell).   
2. Entre els vèrtexs V-AL-16 i V-AL-18 s'ha de realitzar una vigilància especial i evacuar tota la fauna d'interés que poguera aparéixer i restaurar la zona quant a la morfologia (a fi que conserve les seues característiques de zona humida o d'embassament) i la vegetació.   
3. El calendari d'obres s'ha d'ajustar per a evitar l'afecció a fauna protegida (àguila reial) després de la consulta prèvia als Servicis Territorials d'Alacant els quals hauran de donar recomanacions a fi d'evitar molèsties a les aus tant en relació amb el seu període reproductiu com sobre la possible afecció de les obres a l'àrea de campeig. Les mesures addicionals de protecció adoptades es remetran per escrit a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que estes consten en l'expedient.  
4. No s'han d'ubicar zones de recollida o parcs de maquinària en la zona nord del pas del gasoducte pel terme municipal de Teulada, a fi de no afectar l'hàbitat de Boerhavia repens.   
Com a mesura addicional de protecció, s'ha de realitzar una prospecció botànica prèvia abans de l'inici de les obres que comptarà amb la supervisió dels Servicis Territorials d'Alacant. En cas d'afecció directa a Boerhavia repens haurà de variar-se el traçat del gasoducte.  
5. S'ha de respectar la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, i se sol·licitaran els permisos oportuns als Servicis Territorials d'Alacant en relació amb l'afecció a l'assagador de l'Abiar.   
6. S'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar per a l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 14 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 173/ 3589-TBK.  
Promotor: Áridos López, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Alacant).  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la secció A), denominada el Cubet.  
Localització: diverses parcel·les del polígon 13 del terme municipal de Biar (Alacant).   
  
Descripció del projecte  
1. Antecedents.  
La zona d'estudi i el seu entorn és una zona afectada des de fa diverses dècades per distintes explotacions d'àrids, pertanyents a distints promotors, que han donat com a resultat la pèrdua de qualitat en el paisatge, amb parcel·les excavades a distintes cotes, separades per talussos quasi verticals. Actualment, hi ha dos promotors diferents que sol·liciten ampliacions de les seues explotacions d'àrids. Tradicionalment, les explotacions consistien en l'aprofitament de parcel·les successives per part de cada un dels promotors, resultant zones d'explotació poc compactes i disperses.  
L'any 2004 diversos promotors, entre ells Áridos López, SL, van presentar un projecte conjunt per a sol·licitar l'autorització de l'explotació de la zona, amb el propòsit d'obtindre una autorització conjunta, amb expedient d'impacte ambiental 207/2886-MQU, que va obtindre una declaració d'impacte ambiental negativa. El projecte avaluat en aquell moment (que incloïa algunes parcel·les sol·licitades en l'actual projecte) presentava errors que persistixen en el projecte presentat actualment. La documentació tècnica presentada seguix sense plantejar una solució que assegure la restauració i la integració en l'entorn de les parcel·les sol·licitades per a ampliar l'explotació d'àrids (a part de les deficiències en qualitat i contingut de la documentació presentada). D'altra banda, és important destacar que este projecte no inclou les parcel·les ja afectades, les quals han sigut explotades sense haver obtingut una declaració d'impacte ambiental favorable.   
A més, atesa la naturalesa de l'explotació, en la qual s'entremesclen parcel·les de distints promotors, és necessari que les solucions presentades pels distints promotors siguen coherents i compatibles entre si.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'extracció d'àrids, denominada el Cubet, del terme municipal de Biar a Alacant, tramitada com a secció A) de la Llei de Mines.   
Segons el projecte, els recursos que s'han d'extraure es reduïxen a una gran capa horitzontal de conglomerats de cantells calcaris embolicats amb una matriu arenosa amb una potència de 4 a 5 m, sobre un mantell d'argiles que servixen de base a les extraccions. Realitzada una visita a la zona, es comprova que en algunes àrees de la zona ja explotada, la profunditat dels buits d'extracció és molt superior als 5 m descrits en el projecte.  
Segons el projecte, la superfície afectada serà d'aproximadament 29 ha, la duració de l'activitat serà de 15 anys, en els quals s'estima un volum de material total per a extraure d'1.500.000 m³. No obstant això, el projecte no aclarix quina superfície ja ha afectat l'empresa promotora, i en quina fase es troba la restauració d'esta. Es limita a mostrar fotografies d'antigues parcel·les afectades, en les quals s'han introduït cultius de secà, deixant entre les esmentades parcel·les, en els límits, monticles de terra a la cota original del terreny.   
En la documentació no es descriu cap fase. Es desconeix on començaran les labors d'explotació i les característiques generals d'estes, tampoc per on començaran a restaurar. Es desconeix també on es localitzaran els aplecs de terra vegetal, i quina serà la seua conservació. Tampoc s'explica res respecte a la planta de tractament existent en la zona.  
  
Respecte a la restauració, la documentació planteja contradiccions a la solució que s'ha d'adoptar: d'una banda descriu la restauració dels buits per mitjà del rebliment d'estos, sense justificar el volum de material per al rebliment, i també de la plantació de distintes espècies de cultiu mantenint la cota final de l'explotació, uns 4,5 m per davall de l'original, sense explicar què passarà amb els límits de les parcel·les. No queda tampoc clara la inclinació dels talussos.  
El programa de vigilància ambiental és insuficient en qualitat i contingut. Es limita a tractar de manera molt general el control de la pols i el material en suspensió i el control acústic. No establix cap calendari ni cap mesura per a comprovar l'eficàcia de la restauració i corregir possibles errors.   
3. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) no conté un estudi d'alternatives. La justificació de l'emplaçament es basa en el fet que la zona ha sigut explotada durant les últimes dècades i hi ha material aprofitable.   
Tampoc es justifiquen les solucions tècniques adoptades en el desenrotllament de l'explotació i de la restauració. Com ja s'ha dit, la documentació presenta diverses contradiccions respecte d'això, ja que es parla de reblir el buit fins a restablir la cota original del terreny i, d'altra banda, també es diu que el resultat final de la restauració rebaixarà la cota actual del terreny uns 4,5 m. Una altra contradicció és que en el projecte d'explotació es parla de talussos de separació entre les parcel·les pràcticament verticals durant l'extracció que se suavitzaran fins a aconseguir una inclinació de 60º amb l'horitzontal, i en l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració s'explica el següent:   
«Impacte morfològic: este impacte té un caràcter temporal, ja que una vegada explotada la zona en què actualment s'està aprofitant, es procura recuperar la forma inicial per mitjà de la realització de suaus talussos amb uns pendents màxims de 30º, després del rebliment dels buits amb una capa de terra vegetal de 0,5 m» [...]  
[...] «Es rebaixarà la cota del camí assenyalat en el pla fins a la mateixa alçària que els terrenys explotats una vegada que siguen restaurats, és a dir, a uns 4,5 m per davall del seu nivell original. Cap al costat del camí que no limita amb les parcel·les propietat del promotor, es farà un pendent molt suau (màxim de 30º) per a evitar canvis bruscos de cota que podrien alterar la pretesa homogeneïtat del paisatge una vegada restaurat el territori».  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient.  
El 12 de maig 2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat d'Alacant la següent documentació referent a l'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada el Cubet, del terme municipal de Biar: el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració i el seu document de síntesi.  
Junt amb la documentació tècnica es reben els informes següents:  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 2 de maig de 2007. Este informe introduïx algunes condicions per a l'exercici de l'activitat, que el projecte no ha tingut en compte.  
- Informe de 30 de maig de 2007, de l'Ajuntament de Biar, en el qual se certifica la classificació de la zona d'estudi com a sòl no urbanitzable comú. Cal assenyalar que la llista de parcel·les que figuren en este certificat no coincidix exactament amb les parcel·les descrites en l'estudi d'impacte ambiental.  
Posteriorment, el 7 de juliol de 2008, es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat d'Alacant l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En este informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, descriu el següent:  
«En l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'apartat 3.7, es recullen explícitament les mesures de protecció d'este element:   
Conservació i protecció integral de la cisterna situada en la parcel·la 216 del polígon 13 (bé núm. 1). Prèviament a la protecció és necessària la seua documentació arqueològica (planimètrica i fotogràfica) per tècnic qualificat.  
En el cas dels béns núm. 15, 16 i 17, pel fet que se situen fora de l'àmbit de l'activitat minera, no pertoca l'adopció de mesures correctores. Si bé la naturalesa d'immoble i el valor històric a nivell local aconsellen la seua protecció i conservació.  
Per tant, vist el que s'ha indicat anteriorment i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials sempre que es complisquen les mesures descrites anteriorment, i recordar que una vegada realitzada la documentació d'esta cisterna s'haurà de presentar l'estudi a esta Direcció General.  
  
Este informe es limita al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, esta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
  
Cal assenyalar que la documentació ambiental presentada per l'empresa promotora no està segellada per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i no s'hi ha localitzat cap apartat 3.7 que descriga la informació que apareix en l'informe patrimonial. Al contrari, en l'estudi d'impacte ambiental s'explica el següent sobre les afeccions als elements patrimonials:  
«Recursos culturals: no existix ni es té constància en els més de 35/40 anys de cap manifestació paleontològica, arqueològica o etnològica».  
L'única informació respecte d'això es troba en el plànol número 4, titulat arqueològic, que no està segellat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i en el qual es localitzen alguns elements etnològics. En la resta de l'estudi d'impacte ambiental no s'anomena cap mesura correctora i protectora contra els possibles impactes sobre estos elements.  
3. Informació pública.  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOGV número 5707, de 20 febrer de 2008.  
4. Documentació addicional.  
Informe de l'Ajuntament de Biar de 18 d'agost de 2006, sobre l'explotació i restauració de referència.  
Informe tècnic sobre la desviació del camí públic denominat del Derramador, de l'Ajuntament de Biar, de 20 de desembre de 2005.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La documentació presenta falta d'informació i idees massa generals, que fan impossible tindre una idea clara de la situació actual tant de la zona ja explotada com de l'ampliació sol·licitada. A continuació, basant-se en la informació presentada en la documentació, en les observacions que s'han fet en la visita realitzada a la zona d'estudi i en la informació recopilada per tècnics de Conselleria, s'informa del següent:  
  
S'accedix a la zona d'estudi per la carretera de CV-807 que unix Biar amb la Canyada. En sentit la Canyada es pren un camí que partix del marge dret d'esta carretera que conduïx a tota la zona afectada per esta activitat.   
La zona d'estudi està situada en les zones externes de l'est de les serralades bètiques. L'activitat s'ubica en una àmplia vall quaternària generada pels sediments depositats pel riu Vinalopó (la vall de Biar). La principal característica morfològica a gran escala és la suavitat del terreny, que forma una gran una plana amb un lleuger pendent general del 2-3%, flanquejada per dos alienacions prebètiques: les serres de la Villa i la Solana (NE) i les serres d'Onil i de la Fontanella al sud (SO). A escala xicoteta, el més destacable és la modificació topogràfica generada pels buits produïts per l'activitat minera realitzada durant les últimes dècades.   
La zona d'estudi es caracteritzaria per ser una plana agrícola de secà, hui en dia deteriorada per les nombroses explotacions de graves i arenes que han deixat buits abandonats o revegetats amb cultius de secà, a distint nivell que els límits que separen les parcel·les. Com a resultat, la brusca diferència de cotes entre distintes parcel·les o entre les parcel·les i els seus límits, repercutix en la qualitat del paisatge a més de crear zones insegures i propícies per a l'acumulació incontrolada de fem, tal com s'ha observat en la visita realitzada.  
  
El paisatge de la contornada es correspon amb una àrea semirural, amb un grau d'antropització prou elevat. Com ja s'ha dit, es tracta d'una zona de cultius de secà, amb construccions rurals disperses per tot el territori, línies elèctriques i sistemes de reg. El fons escènic de la zona està constituït per una plana, amb lleugeres elevacions i pendents molt moderats, que està limitada per la presència de les mencionades serres, compostes per calcàries de color gris clar, amb la cobertura vegetal de distribució irregular. El nucli urbà de Biar es troba a uns 1.200 metres al SE de la zona d'estudi. El nucli antic es troba lleugerament més elevat que la vall ja que s'ubica a les faldes de la serra de la Fontanella. La plana contrasta amb les serres per la uniformitat d'esta a causa de la presència de cultius de secà, esta uniformitat està interrompuda en les parcel·les ja afectades per les activitats mineres. Respecte a les formes, cal destacar les línies rectes i formes artificials, a causa de la disposició lineal dels cultius arboris, dels límits de les parcel·les, de la xarxa d'infraestructures lineals, camins, obres de reg i línies elèctriques.  
  
La vegetació natural ha sigut substituïda des de fa temps en tota la vall per cultius agrícoles, tradicionalment de secà. L'activitat minera ha afectat gran part d'esta plana agrícola, eliminant la vegetació d'interés natural i agrícola. Encara hi ha algun bosquet d'espècies edàfiques localitzat en els llits del barranc del Derramador i en la rambla del Vinalopó.  
La fauna existent en la zona és típica d'erms i zones de cultiu, la presència de les activitats mineres i de vies de comunicació pròximes ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana.  
  
A causa de les activitats humanes, el medi s'ha homogeneïtzat i la diversitat paisatgística i biològica ha disminuït.  
Segons la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona no presenta problemes d'erosió (principalment a causa de l'escàs pendent), tampoc presenta risc d'inundació i la vulnerabilitat dels aqüífers és baixa.  
Els materials de la zona presenten una estructura dentrítica, compostos per graves i arenes de colors rogencs, ocres i marrons, disposats horitzontalment d'una manera prou uniforme.   
L'aqüífer Villena-Beneixama, on se situa l'actuació, està format per dos tipus de formacions litològiques: arenes i conglomerats del plioquaternari (grossària mitjana de 40 metres) i calcàries i dolomies del cretaci superior (grossària mitjana de 500 metres).  
La xarxa hidrogràfica de la zona està formada pel riu Vinalopó, sent el llit més pròxim el barranc del Derramador que discorre a l'est del lloc d'estudi, que també es troba flanquejat pel NW per la rambla del Vinalopó.  
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal de Biar es troba en la comarca de l'Alt Vinalopó, en la província d'Alacant. Es troba a una distància aproximada de 50 km de la capital de la província. L'economia de Biar es basa en l'agricultura de secà, la indústria del calcer i del joguet. L'estudi d'impacte ambiental no aporta dades de la incidència de la indústria extractiva en l'economia del terme municipal.  
2. Afeccions legals.  
- S'ha presentat un informe tècnic de l'Ajuntament de Biar (Alacant) de data 30 de maig de 2007, en el qual certifica la classificació de les parcel·les afectades com a sòl no urbanitzable comú, i l'activitat extractiva és compatible segons Pla General d'Ordenació Urbana de Biar. No obstant això, les parcel·les enumerades en este informe no coincidixen exactament amb les parcel·les que, segons l'estudi d'impacte ambiental, serien afectades per l'ampliació sol·licitada.  
- S'ha presentat l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 2 de maig de 2007, en el qual s'explica que l'explotació no afectaria la zona de policia dels llits més pròxims i que tampoc incidiria sobre el règim de corrents. D'altra banda, tampoc afectaria l'abastiment d'aigua de la zona, ja que l'actuació no comportaria un augment del consum d'aigua. No obstant això, este informe també diu el següent:  
«[...] Hauran de prendre's mesures que garantisquen la correcta recollida de les aigües d'escolament, així com la seua conducció i abocament als punts de desguàs naturals. Respecte a l'abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (art. núm. 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
A més, s'han d'implantar mesures de control de l'escolament superficial, així com d'eliminació dels possibles sòlids suspesos en l'aigua, tant en la fase d'explotació com en la d'abandó de l'explotació [...]».  
  
La documentació presentada no ha tingut en compte estes indicacions i no s'ha dissenyat un sistema de drenatge.  
- S'ha presentat l'informe de Cultura de conformitat amb el projecte, i en el qual s'expliquen les mesures necessàries per a la protecció dels béns etnològics que estaran afectats per l'explotació i en els seus voltants. No obstant això, en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració no estan incloses estes mesures.  
- Camins ramaders i altres figures de protecció:  
En la documentació presentada no es preveu l'afecció a cap camí ramader en la zona d'estudi. Segons la cartografia publicada en la pàgina web de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, es comprova que hi ha un camí ramader anomenat assagador del Camí de Caudet que partix del nucli urbà de Biar i travessa el territori de SE al NW, passant per la zona d'estudi.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LIC, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc afecta cap de les figures de protecció definides per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Infraestructures:  
Les comunicacions més importants que travessen la zona són: pel sud, la carretera CV-807 de Villena a Biar. Més lluny, al W, discorre la A-31 a Madrid. També hi ha una xarxa de camins veïnals que constituïxen servituds de pas.  
En la documentació no s'aporta cap informació precisa sobre el volum de maquinària pesada que utilitzarà els camins i les carreteres d'accés ni com hi afectarà l'activitat.   
Es desconeixen les possibles afeccions de l'activitat sobre altres infraestructures, com ara els elements de la xarxa de reg o els elements de la xarxa elèctrica que travessen la zona i l'entorn.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes més destacables del projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:   
L'eliminació del sòl, de la vegetació i de la fauna associada; increment dels processos erosius; modificació del relleu i transformació geomorfològica, deteriorant el paisatge; modificació de la hidrologia superficial de la zona; augment del trànsit de vehicles i producció de pols i soroll, que afectarà la contornada de l'explotació i els camins i carreteres d'accés; afecció al camí ramader pròxim a la zona d'estudi i, finalment, afecció a elements de la xarxa elèctrica.  
  
La documentació no aporta informació sobre les vivendes observades als voltants de la zona d'estudi, es desconeix quins impactes produirà l'explotació sobre estes, tampoc s'informa sobre els impactes a les infraestructures de la zona.  
Cal tindre en compte que es desconeix la superfície exacta ja afectada pel promotor sense haver obtingut prèviament una declaració d'impacte ambiental favorable. L'estudi d'impacte ambiental parla d'algunes parcel·les ja restaurades en la zona, es desconeixen quines.   
Les mesures protectores i correctores descrites en la documentació es reduïxen a:  
- En relació amb la pols: es realitzaran regs quan siga necessari segons una inspecció ocular; es mantindran els materials pulverulents ensacats o es disposaran d'emmagatzematges adequats. Finalment, la mateixa ubicació de la planta es considera una mesura correctora, ja que està a una distància considerable del nucli de població, sense especificar exactament la distància. Encara que la documentació cartogràfica no assenyala on està la planta i en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental tampoc s'hi considera.   
- Amb relació als sorolls i als gasos, s'utilitzarà maquinària amb motors dotats de silenciadors homologats i s'efectuarà la correcta posada a punt dels motors de tota la maquinària.  
- La resta dels mitjans inclosos en el projecte són més generals i poc precisos, i no definixen cap treball concret que haja de realitzar l'empresa promotora per a evitar i corregir els impactes ambientals.  
Finalment, el pla de restauració presenta moltes deficiències:  
- El projecte no deixa clar el disseny final de la zona que s'ha de restaurar, es desconeix a quina cota quedarà el terreny, quines infraestructures caldrà desmuntar, on es localitzaran els aplecs, no s'aporta cap càlcul sobre el moviment de terres ni es dissenya un sistema de drenatge. La revegetació tampoc queda clarament definida: les espècies que s'han d'introduir, la densitat, el volum de terra vegetal necessari i les atencions culturals necessàries.  
- No hi ha un cronograma en què s'assignen duracions a cada un dels treballs. Tampoc hi ha fases en què es dividisca l'explotació/restauració. El pressupost presentat no preveu totes les unitats d'obra necessàries per a la restauració.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
Les mesures protectores i correctores descrites en la documentació no comprenen totes les afeccions negatives de l'activitat en el medi. D'altra banda, les que si que estan plantejades, es descriuen d'una manera vaga, molt general i sense definir en el temps ni en l'espai. Fins i tot presenten contradiccions que impedixen conéixer el disseny real de la restauració projectada. D'altra banda, les solucions es presenten més com a idees que com un disseny propi d'un projecte.  
Finalment, cal ressaltar que tota la documentació està molt allunyada dels mínims en qualitat i contingut exigibles. Tota la documentació presenta diverses errades i deficiències que dificulten encara més la compressió de l'estat actual i futur de la zona d'estudi, de l'activitat sol·licitada i de les solucions plantejades per a contrarestar les afeccions que esta activitat produirà.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Tenint en compte el que s'ha expressat anteriorment i la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominada el Cubet, en el terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Áridos López, SL, per no garantir la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació i la integració en l'entorn.   
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 272/06-AIA.  
Títol: Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370.  
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: termes municipals de Manises i Riba-roja de Túria.   
  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
L'objecte del projecte és dotar la carretera CV 370 (antiga VP-6116), en el tram comprés entre l'enllaç amb l'autovia de circumval·lació A-7 bypass i la glorieta d'inici de la variant de Riba-roja de Túria, de les característiques pròpies d'una via d'alta capacitat, i dur a terme una duplicació de la calçada i la millora de la majoria dels paràmetres de traçat de la carretera, tant en planta com en alçat.  
La longitud total de l'eix principal és de 5,85 quilòmetres aproximadament. Este s'ha dissenyat per a una velocitat específica de 90 km/h, mentres que per a les vies de servici la velocitat de disseny ha sigut de 70 km/h.  
El traçat en planta del vial principal s'ha dissenyat per a un radi mínim de 450 metres. En l'alçat s'ha adoptat un pendent mínim de 0,57% i un pendent màxim de 5%.  
La secció tipus de la infraestructura projectada en l'eix principal es compon de dos calçades de 7 metres cada una, voreres d'emergència exteriors de 2,5 metres, voreres d'emergència interiors d'1,5 metres, bermes de 0,5 metres i mitjana de 3 metres, i l'ample total de la plataforma és de 27 metres. Als voltants de la glorieta núm. 3 (pk 3 + 440) la mitjana presenta una amplària major, motivada per ser un dels accessos al Parc Natural del Túria.   
Per a les vies de servici s'ha dissenyat una plataforma de 10,5 metres d'ample composta per una calçada de 6 metres, un carril bici al llarg de tot el traçat de 2,5 metres d'amplària, voreres d'emergència de 0,5 metres i berma de 0,5 metres.  
Està prevista l'execució de quatre interseccions tipus glorieta, un pas superior i un enllaç a la A-7 bypass de tipus peses.   
Quant als encreuaments amb els barrancs de la Pedrera i del Pixador, estos es resolen per mitjà de l'execució de sengles obres de fàbrica de dimensions semblants a les ja existents.   
Els moviments de terra previstos s'han estimat en 148.443 m³ en terraplens i 245.714 m³ d'excavacions en desmunts per mitjà de mitjans mecànics. No està previst l'ús d'explosius.   
En la documentació tècnica remesa no consta informació sobre els possibles préstecs i abocadors que s'han d'utilitzar, així com una definició precisa de la ubicació de les instal·lacions auxiliars.   
2. Alternatives.  
Quant a l'estudi d'alternatives plantejades, l'estudi d'impacte ambiental cita com a antecedent l'estudi previ de condicionament i reforçament del ferm de la carretera realitzat per l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, on es va estudiar la millora local de paràmetres de traçat de la carretera. A partir de l'esmentat estudi s'ha adoptat com a solució més idònia en el projecte de referència la duplicació de la calçada actual aprofitant el traçat existent en la mesura que siga possible, i no s'han estudiat altres alternatives de traçat a esta.   
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 12 de juliol de 2006, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, i va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el Butlletí Oficial de l'Estat número 178, de data 27 de juliol de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5330, de data 23 d'agost de 2006. S'han presentat al·legacions i informes corresponents a sis particulars i una del Ministeri de Foment segons consta en el certificat emés pel cap de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques.   
Entre les al·legacions abans indicades cap d'estes té caràcter mediambiental.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.  
  
En data 20 març de 2007, es va sol·licitar a la Direcció General d'Obres Públiques documentació necessària per a completar el contingut de l'expedient, referent al resultat de la informació pública realitzada i l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
En data 5 d'abril de 2007, es rep el certificat referent a la informació pública.  
En data 20 de novembre de 2007, es va efectuar consulta al Servici de Parcs Naturals en relació amb la possible afecció del projecte de referència al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural del Túria.   
Informes sectorials  
Informe del Servici de Parcs Naturals.  
En data 3 d'abril de 2008, es rep informe del Servici de Parcs Naturals. Este s'expressa en els termes següents:  
El traçat de la Via Parc del Túria que unirà Riba-roja de Túria amb Manises discorre parcialment per l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (d'ara en avant PORN) del Parc Natural del Túria, aprovat per mitjà de Decret 42/2007, de 13 d'abril.   
D'acord amb l'article 85, Zonificació del PORN, el traçat de la via afecta àrees d'influència 1 (AI-1) i àrees d'influència 2 (AI-2), en una longitud de 600 i 1.500 m, respectivament, tal com s'observa en l'annex I cartogràfic.  
L'article 89, Caracterització de l'àrea d'influència 1 (AI-1) del PORN, establix «1. S'engloben en esta categoria les zones en què hi ha un ús agrícola intercalades amb sectors forestals, caracteritzat per cultius de secà i de regadiu que, des del punt de vista ambiental i paisatgístic, configuren zones d'indubtable interés [...]», en este sentit l'article 90, Criteris d'ordenació. Usos permesos, prohibits i condicionats, disposa «1. Règim urbanístic: tot el sòl inclòs en l'àrea d'influència 1 (AI-1) serà classificat en els respectius planejaments urbanístics municipals com a sòl no urbanitzable protegit. 2. Amb caràcter general, es consideren permesos els usos i activitats que també ho són en l'àrea de protecció (AP) [...]. 4. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi ambient o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En particular, es consideren usos prohibits tots aquells incompatibles amb el règim urbanístic del sòl no urbanitzable protegit [...]».  
  
En este sentit, i en relació amb l'article 90.2 anterior, l'article 88, Criteris d'ordenació de l'àrea de protecció (AP). Usos permesos, prohibits i condicionats, en l'apartat 2, establix «Es consideren usos permesos en l'àrea de protecció (AP), amb caràcter general, els següents: [...] j) Construcció, modificació de traçat, ampliacions, operacions d'explotació i actuacions de seguretat viària en carreteres, pistes forestals i sendes, d'acord amb els criteris establits en les normes generals [...]».   
  
En relació amb l'article 90.4 anterior, la regulació dels usos del sòl no urbanitzable protegit es disposa en l'article 17, Obres, usos i aprofitaments de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl no Urbanitzable, que recull «En el sòl no urbanitzable protegit, sense perjuí de les limitacions derivades de la seua legislació o planejament sectorial que en determina la protecció, només es podran realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinguen previstes el planejament per ser necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al seu gaudi públic i aprofitament col·lectiu. Igualment, es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels servicis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minorització dels riscos que van motivar la seua especial protecció».  
  
Respecte de la caracterització de les àrees d'influència 2 (AI-2), l'article 91 del PORN recull: «En esta categoria d'ordenació s'inclouen zones que tenen el règim de usos i aprofitaments del sòl i els recursos naturals i, en particular, el règim urbanístic determinats en cada cas pels respectius planejaments urbanístics municipals».  
  
D'altra banda, en les normes generals del PORN referent a infraestructures, l'article 76, Objectius sectorials sobre infraestructures, establix: «1. Aconseguir una dotació d'infraestructures, tant viàries com d'un altre tipus, adequades a les necessitats de la població local i dels visitants, atenent als barems quantitatius i de qualitat actuals [...] 3 En particular, permetre l'execució dels projectes d'infraestructures d'interés general i comunitari realitzats per les administracions competents en matèria d'infraestructures, amb les adequades mesures correctores que els compatibilitzen amb els objectius del PORN».  
  
Finalment, l'informe considera compatibles les actuacions de referència amb el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Túria amb la incorporació dels següents condicionants:   
1. Que en el cas de l'afecció de les obres als barrancs de la Pedrera i de la Quebrassa (àrea d'influència 1) s'hi tinga especial atenció de cara a evitar l'abocament de residus al fons així com la restauració al seu estat original tant del fons com de les vessants corresponents a estos en el cas que siguen afectats com a conseqüència de les obres.  
  
2. Que els treballs susceptibles de provocar risc d'incendis s'han d'ajustar al que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en l'entorn d'estos.  
3. Que tant la restauració paisatgística de les superfícies que resultaran desproveïdes de vegetació, per l'execució de les obres, com l'enjardinament de la mitjana, en aquells punts d'afecció a les zones d'influència assenyalades, es realitze amb planta autòctona ja existent en l'àmbit del parc natural a fi d'evitar la proliferació tant de vegetació exòtica com autòctona que no existix actualment en la zona.  
  
4. S'ha de considerar, per este motiu, la reubicació de la glorieta número 3 més cap a l'est a fi que ambdós estructures es conserven.  
  
5. Realitzar en nombre suficient diferents tipus de pas de fauna per a minimitzar l'efecte barrera generat per la via. És obligatòria la seua instal·lació en les zones d'àrees d'influència 1.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i les cartografies temàtiques, i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que existix, per part de les obres projectades, segons l'article 2 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües, afecció a:  
  
  
Barranc del Pixador.  
Barranc de la Pedrera.  
- En virtut de la Llei 3/95, de Camins Ramaders, el traçat afecta els camins ramaders següents:  
Assagador d'Aragó. Als voltants de l'inici de la variant de Riba-roja de Túria. Amplària legal de 37,5 m.  
Assagador de Ximetes. En l'entorn comprés entre les glorietes projectades junt amb l'enllaç amb el bypass. Amplària legal de 20,89 m.  
- Patrimoni cultural.  
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, les actuacions projectades discorren principalment sobre sòl qualificat com a no urbanitzable comú, i afecten en algun tram aïllat sòl urbà consolidat d'ús residencial.  
- D'acord amb el que especifica el Decret 42/2007, de 13 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Túria, el traçat de la Via Parc del Túria discorre en alguns trams per l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Túria. Concretament i d'acord amb la zonificació del PORN, afecta les àrees d'influència 1 i àrees d'influència 2, en una longitud aproximada de 600 i 1.500 m, respectivament.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
L'àrea d'estudi es localitza en els termes municipals de Riba-roja de Túria i Manises, pertanyents a les comarques del Camp de Túria i l'Horta Oest, respectivament.  
Les zones que travessa el traçat de la carretera es caracteritzen principalment per afloraments del quaternari, juràssic i terciari. Pròximes a la zona d'actuació, al sud d'esta, es localitzen diverses pedreres de calcàries i algeps en el terme municipal de Riba-roja de Túria.   
  
Respecte a la capacitat agrològica dels sòls afectats, esta es caracteritza per la gran variabilitat ja que hi ha trams amb capacitat baixa alternats amb altres de capacitat alta.   
El traçat projectat discorre de forma quasi paral·lela i a una distància mitjana aproximada d'un quilòmetre al sud del riu Túria, travessant els llits dels barrancs de la Pedrera i del Pixador, ambdós contributius del riu Túria. Estos cursos d'aigua són interceptats en l'actualitat en dos punts molt pròxims dels respectius llits per la CV-370 i la línia de ferrocarril València - Riba-roja de Túria per mitjà de sengles obres de drenatge, considerades suficients per a l'avinguda de càlcul de període de retorn de 500 anys en l'estudi hidràulic del projecte.   
  
Des del punt de vista hidrogeològic, la zona d'actuació es localitza sobre la unitat hidrogeològica Buñol-Cheste. En esta unitat s'han estimat els recursos hídrics, quantificats en 50 hm³ a l'any procedents d'infiltracions, 20 hm³ a l'any de descàrrega lateral de la unitat Las Serranías, 10 hm³ a l'any de descàrregues al riu Túria, 22 hm³ a l'any d'extraccions i la resta passa a alimentar l'aqüífer de la Plana de València - Nord. S'han identificat en l'estudi d'impacte ambiental tres aqüífers localitzats en les zones de l'Oliveral, Los Carasoles i de l'Oest del terme municipal, que no es veuran afectats per les obres per no quedar pròxims al traçat. No s'ha referit l'estudi a la presència d'algunes zones pròximes al traçat que presenten una alta vulnerabilitat d'aqüífers, lligades a la presència del riu Túria.   
La vegetació potencial en l'àmbit d'estudi s'ha descrit com la pròpia de la sèrie mediterània, dominada per la formació climàtica dels carrascars en què la carrasca (Quercus rotundifolia), el coscoll (Quercus coccifera), el pi blanc (Pinus halepensis), el llentiscle (Pistacia lentiscus) i l'arç (Rhammus lycioides) són algunes de les espècies vegetals més representatives. No obstant això, a causa dels processos d'antropització de la zona, en l'actualitat la majoria d'estes han sigut reemplaçades en les zones més planes per cultius de cítrics majorment, i en menor grau per cultius de secà. En les zones adjacents al traçat projectat hi ha nombroses edificacions residencials de baixa densitat i un polígon industrial en l'entrada del nucli urbà de Riba-roja de Túria enfront de la urbanització el Mas de Traver. Les zones que s'han mantingut al marge dels processos desenrotllats per l'home es localitzen en les proximitats dels cursos d'aigua interceptats, on destaca especialment la vegetació existent en el barranc de la Pedrera composta per vegetació rupícola i sotabosc.   
  
En relació amb la fauna present en l'àrea d'estudi, a causa de la forta antropització de l'entorn s'assenyala la presència en general d'espècies adaptades a entorns urbans. També es destaca l'existència d'un vedat de caça pròxim al traçat, al sud de l'encreuament amb el barranc de la Pedrera, en el qual és possible trobar espècies d'aprofitament cinegètic comú. Finalment inclou un inventari de les espècies amb més rellevància ambiental en els dos termes municipals afectats per les obres.  
   
El paisatge s'ha caracteritzat per mitjà de la definició de quatre unitats de paisatge, com són el paisatge natural, el rural, l'industrial i l'urbà. La valoració realitzada des del punt de vista paisatgístic conclou que no es veuran afectats valors paisatgístics singulars i assenyala la bona capacitat d'acollida que presenta l'entorn respecte a la implantació de la infraestructura viària.  
L'estudi presenta un informe sobre el patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic en el qual després d'analitzar els inventaris de la Direcció General de Patrimoni i incorporar els resultats obtinguts de la prospecció arqueològica efectuada, conclou que no és necessària la realització excavacions arqueològiques en extensió abans de l'inici de les obres. No obstant això, es considera necessari el seguiment arqueològic per part d'un tècnic competent durant el transcurs de la fase de moviment de terres. A més, l'informe s'ha referit a l'existència de dos estructures de formigó de planta rectangular localitzades molt pròximes a la glorieta núm. 3 (pk 3 + 440), que suposadament formaven part de la defensa antiaèria en la Guerra Civil espanyola.   
  
Per a la predicció dels nivells sonors produïts per la carretera, s'ha usat un model matemàtic seguint les indicacions de la Guide du Bruit del CETUR. Atesa la gran quantitat d'edificacions pròximes al traçat, els nivells d'immissió sonora superaran els valors límit en alguns trams del traçat en la carretera, per tant s'hauran d'adoptar mesures correctores respecte d'això.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Sota este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten més rellevància.  
En general, este apartat en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tractat d'una manera prou general i en alguns casos amb falta de desenrotllament en la valoració d'alguns dels impactes. Així, l'estudi d'impacte ambiental ha valorat com a moderat els impactes següents:  
- Emissió de pols a l'atmosfera en les zones residencials pròximes al traçat.  
- Emissió de gasos i partícules.  
- Increment del nivell sonor.  
- Eliminació o aterrament del sòl.  
- Eliminació de la vegetació.  
- Modificacions paisatgístiques.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores de normal aplicació en este tipus d'infraestructures lineals. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les fases de construcció i explotació de la carretera.  
  
De les mesures correctores es vol assenyalar la inclusió d'un seguiment arqueològic intensiu per part d'un tècnic competent en la matèria durant la fase de moviments de terra.  
Respecte de l'impacte acústic, este ha recomanat la instal·lació de pantalles acústiques en diversos trams dels diferents eixos projectats de diferents tipologies segons el grau d'afecció. Les tipologies de pantalles acústiques incloses van des de les de panells modulars metàl·lics tipus sandvitx de 2 i 3 metres d'alçària fins a les de tipus mixt de 4 metres d'alçària total amb la part superior consistent en un panell modular de polimetacrilat de 2 metres d'alçària.   
L'estudi d'impacte ambiental inclou una valoració econòmica de les mesures correctores que s'han d'implantar, el qual no presenta un grau de definició suficient de les unitats d'obra resultants, ni inclou la valoració de les pantalles acústiques que s'han d'instal·lar.   
S'ha establit un programa de vigilància ambiental que inclou la definició i l'abast d'una sèrie d'indicadors per a verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures correctores que s'han d'executar tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament. Així mateix, es fixa la periodicitat de realització dels informes en els quals es donarà compte del compliment del programa, així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'estos efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. El projecte es troba inclòs en l'annex I.8.g.3 del Decret 32/2006 que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que són d'aplicació, el projecte de construcció Via Parc del Túria. Manises - Riba-roja de Túria. CV-370, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que este es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'establixen les següents:  
1. Cal ajustar-se als condicionants especificats en l'informe del Servici de Parcs Naturals, tots els quals s'assumiran com a condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'ha d'obtindre l'informe favorable respecte del traçat projectat emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual s'ha de traslladar a esta Direcció General perquè conste en l'expedient. En cas de modificar el traçat proposat ara avaluat com a conseqüència de l'informe patrimonial, s'ha de remetre el nou projecte per a la seua avaluació i emissió d'una resolució complementària a este.  
  
3. El pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre, incloses les pantalles acústiques projectades, i una valoració de tots els costos que es desprenguen del programa de vigilància ambiental. S'ha d'incloure en el pressupost les campanyes acústiques que es duguen a terme durant la fase d'explotació de l'obra. Estes campanyes es realitzaran amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat exigits.   
4. Els materials de rebliment i el llast que calguen per a l'execució del projecte s'han d'obtindre de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'hi sotmetran, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
5. De la mateixa manera, els llocs que es puguen triar com a abocadors, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la Llista europea de residus com LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
  
No obstant això, d'acord amb l'article 6 del decret esmentat, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, així, el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'este ha de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com s'ha d'iniciar i tramitar el procediment per a obtindre l'autorització administrativa dels abocadors a projectar.  
6. Durant l'execució de les obres no s'han d'executar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a les obres, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
7. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. En qualitat de part d'este programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'esta Direcció General, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
8. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i les restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja sigut afectada per les obres executades.  
9. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
10. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'han de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. Igual s'ha de fer respecte als accessos provisionals a estes instal·lacions; en este cas s'intentarà aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.  
11. La Direcció General d'Obres Públiques realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental i plasmarà els resultats obtinguts d'esta vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i els traslladarà a esta Direcció General per al vistiplau. El primer d'estos informes es remetrà en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i s'hi plasmaran, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades així com el resum de les incidències que hagueren pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes recolliran ja el seguiment i la vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.  
12. Atesa l'afecció a camins ramaders, s'ha d'iniciar, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, i obtindre l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.   
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.