Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9219, del 19-11-2021 (2021/11470)

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2021, de la directora general de Treball, Benestar i Seguretat Laboral, sobre serveis essencials mínims amb ocasió de la vaga indefinida en el sector de neteja d'edificis i locals de la província de Castelló convocada a partir del 22 de novembre de 2021.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9219

Data del DOGV
:   19-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11101


Data del document
:   18-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball
    * vaga

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2021, de la directora general de Treball, Benestar i Seguretat Laboral, sobre serveis essencials mínims amb ocasió de la vaga indefinida en el sector de neteja d'edificis i locals de la província de Castelló convocada a partir del 22 de novembre de 2021. [2021/11440]  
Vista la proposta de resolució de la Subdirecció General de Relacions Laborals, de la qual s'ha donat trasllat a aquesta Direcció General de Treball, Benestar i Seguretat Laboral en la mateixa data, que literalment diu:  
  
«Proposta de resolució sobre serveis essencials amb ocasió de la vaga en el sector de neteja d'edificis i locals de la província de Castelló, convocada amb caràcter indefinit a partir del pròxim 22 de novembre de 2021  
  
Antecedents  
Primer. S'ha donat trasllat a la Direcció General de Treball, Seguretat i Benestar Laboral del següent escrit de preavís de vaga indefinida del sector de neteja d'edificis i locals de la província de Castelló per al dia 22 de novembre.  
Amb data 25 d'octubre de 2021 va tindre entrada en el registre telemàtic de la Generalitat Valenciana escrit dirigit a la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, presentat per Josep Albors Ferrandis, en representació de CCOO HÀBITAT PV, pel qual preavisa de la convocatòria de vaga en el sector de neteja d'edificis i locals de la província de Castelló, que afecta un nombre estimat de 8.000 treballadors, amb inici el dia 22 de novembre de 2021, a les 00.00, o, si és el cas, en l'inici del torn de nit de cada centre, amb caràcter indefinit.  
  
Segon La convocatòria de vaga afecta els serveis de neteja en centres públics, el qual és considerat essencial i prioritari, atés que una neteja mínima és indispensable per a evitar conseqüències lesives per a la higiene i condicions de salut, per la qual cosa, d'acord amb el que s'estableix en el paràgraf segon de l'article 10 del Reial Decret llei 17/1977, sobre relacions de treball, i els reiterats pronunciaments del Tribunal Constitucional, l'autoritat laboral pot acordar les mesures necessàries per a assegurar el funcionament dels serveis afectats.  
  
Tercer: Consta en l'expedient que en la reunió de mediació entre els convocants de la vaga i els representants de les associacions empresarials que va tindre lloc el dia 17 de novembre de 2021 en la seu del Tribunal d'Arbitratge Laboral de la Comunitat Valenciana, no es va aconseguir acord entre les parts i es manté la convocatòria de vaga amb inici el pròxim 22 de novembre de 2021.  
Quart. L'Autoritat Laboral ha donat trasllat de la convocatòria de vaga a les associacions empresarials ASPEL (Asociación Profesional de Empresas de Limpieza) i APYMELIC (Asociación de Pequeñas y Medianas Empresas de la Limpieza de Castellón), perquè formulen la seua proposta respecte als serveis mínims que hagen de garantir-se durant la vaga. Així mateix, s'ha donat trasllat a les organitzacions sindicals convocants, perquè, si és el cas, plantejaren els serveis mínims que consideren hagen d'establir-se.  
  
Fonaments jurídics  
Primer. La competència per a establir les mesures necessàries per al funcionament del Servei Públic, a què es refereix l'article 10 del Reial Decret llei 17/1977, de 4 de març, ve atribuïda al Consell de la Generalitat Valenciana i per delegació a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, d'acord amb el Decret 5/2019, de 186 de juny, del President de la Generalitat, pel qual es determina el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions; Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat; Decret 175/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball; i per delegació de signatura la Direcció General de Treball i Benestar Laboral, d'acord amb la Resolució del Secretari Autonòmic d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball del 2 d'agost de 2019.  
  
Segon. La convocatòria de vaga referida ha acomplit el preavís preceptiu determinat per la legislació vigent quan la vaga afecta els serveis públics, establit amb deu dies naturals d'antelació, en l'article 4 RDLRT.  
Tercer. El dret de vaga reconegut en l'article 28.2 CE té caràcter de dret fonamental, atesa la seua ubicació en la Secció primera, del capítol II, del títol I CE, i per tant amb els mitjans de tutela i garantia reforçada establits en l'article 53.1 i 2 CE. La STC 11/1981, de 8 d'abril, assenyala (FJ 9) que «la vaga es consagra com un dret constitucional, la qual cosa és coherent amb la idea de l'Estat social i democràtic de Dret establit per l'article 1.1 CE, que entre altres significacions té la de legitimar mitjans de defensa als interessos de grups i estrats de la població socialment dependents, i entre els quals es compta el d'atorgar reconeixement constitucional a un instrument de pressió que l'experiència secular ha mostrat ser necessari per a l'afirmació dels interessos dels treballadors en els conflictes socioeconòmics, conflictes que l'Estat social no pot excloure, però als quals sí que pot i ha de proporcionar els adequats llits institucionals; ho és també amb el dret reconegut als sindicats en l'article 7 de la Constitució, ja que un sindicat sense dret a l'exercici de la vaga quedaria, en una societat democràtica, buidat pràcticament de contingut; i ho és, en fi, amb la promoció de les condicions perquè la llibertat i la igualtat dels individus i grups socials siguen reals i efectives (art. 9.2 CE)». En el mateix sentit la STC 33/2011, de 28 de març.  
  
  
En aquesta línia, la STC 123/1992 de 28 de setembre, va establir que «el dret de vaga, que hem qualificat ja com a subjectiu pel seu contingut i fonamental per la seua configuració constitucional, gaudeix a més d'una singular preeminència per la seua més intensa protecció. En efecte, la Constitució reconeix en el seu art. 37 el dret dels treballadors i empresaris a adoptar mesures de conflicte col·lectiu, però separa d'aquest marc general una d'elles, la vaga, per a col·locar-la en lloc preferent, l'article 28, conferint-li -com a tots els del seu grup- una major consistència que es reflecteix en el rang més gran exigible per a la Llei que el regule i en la més completa tutela jurisdiccional, amb un canal processal ad hoc en la via judicial ordinària i el recurs d'empara davant nosaltres (arts. 53, 81 i 161 CE). La preeminència d'aquest dret produeix, durant el seu exercici, l'efecte de reduir i en certa manera anestesiar, paralitzar o mantindre en una vida vegetativa, latent, altres drets que en situacions de normalitat poden i deuen desplegar tota la seua capacitat potencial. Tal cosa succeeix amb la potestat directiva de l'empresari, regulada en l'article 20 de l'Estatut dels Treballadors». En el mateix sentit, la STC 33/2011, de 28 de març, de 2011 (FJ 4).  
Quart. Com ocorre amb els altres drets fonamentals reconeguts en la Constitució, aquests no tenen la consideració d'absoluts o il·limitats. Respecte del dret de vaga, el límit ve donat per la concurrència amb altres drets fonamentals i pel respecte dels béns constitucionalment protegits. Des de la STC 11/1981, de 8 d'abril, s'han anat establint aquests límits (SSTC 26/1981, 33/1981, 51/1986, 53/1986, 27/1989 i 43/1999, entre altres), en la mesura en què la destinatària i creditora dels serveis afectats per la vaga és la comunitat sencera i, al mateix temps, essencials per a ella, sense que la consideració d'un servei com a essencial implique la supressió d'aquest dret, sinó únicament l'adopció de les garanties que cal per a compatibilitzar tots dos interessos.  
  
Com a exercici del dret de vaga, la vaga implica necessàriament la interrupció del servei, d'on es deriva, d'acord amb el que es disposa en l'article 28.2 CE, l'obligatorietat del manteniment dels serveis essencials, la qual cosa no vol dir que s'impose el funcionament normal d'aquests serveis (STC 53/1986, de 5 de maig). Com té declarat la STC 8/1992, de 16 de gener, la resolució per la qual s'estableixen els serveis mínims ha de donar compte de manera explícita dels interessos presos en consideració per a justificar la qualificació com a essencial del servei prestat amb la intensitat i l'abast concurrents en el supòsit concret, ja que només així els destinataris de les mesures adoptades poden conéixer les raons per les quals el seu dret ha de sacrificar-se o defensar-se si és el cas en els Tribunals davant la restricció patida. Per a això és necessari determinar les circumstàncies concretes i casuístiques concurrents en cada supòsit i la confrontació especifica que d'això es deriva entre els drets i interessos en conflicte.  
  
Respecte de les limitacions de la vaga per afectar serveis essencials, les SSTC 184/2006, de 19 de juny, i 193/2006, de 19 de juny, han establit que el dret de vaga pot experimentar limitacions o restriccions en el seu exercici derivades de la seua connexió amb altres drets o béns constitucionalment protegits, encara que mai podran depassar el seu contingut essencial, fer-lo impracticable, obstruir-lo més enllà del raonable o despullar-lo de la necessària protecció. Una d'aquestes limitacions, expressament previstes en la Constitució, procedeix de la necessitat de garantir els serveis essencials de la comunitat (SSTC 11/1981, de 8 d'abril, FJ 7, 9 i 18; 51/1986, de 24 d'abril, FJ 2; 53/1986, de 5 de maig, FJ 3; 27/1989, de 3 de febrer, FJ 1; 43/1990, de 15 de març, FJ 5 a); 148/1993, de 29 d'abril, FJ 5)».  
Per consegüent, la consideració d'un servei com a essencial no pot significar de cap manera la supressió d'aquest dret per als treballadors ocupats en tal servei, sinó només l'adopció de les garanties necessàries per al seu manteniment; i s'assenyala finalment que si la vaga ha de mantindre una capacitat de pressió suficient per a aconseguir els seus objectius enfront de l'empresa, en principi destinatària del conflicte, no ha de ser-li afegida la pressió addicional del mal innecessari que pateix la comunitat com a usuària dels serveis públics. En el mateix sentit la STS de 29 de maig de 1995 (RJ 4395), va establir que els límits ostenten diferent significació, en funció del servei afectat, per la qual cosa ha d'establir-se una graduació jeràrquica entre aquests, ateses les «característiques» dels quals estan en pugna.  
  
Cinqué. Assenyala la STC 193/2006, de 19 de juny, que la noció de serveis essencials fa referència a la naturalesa dels interessos a la satisfacció dels quals la prestació es dirigeix, connectant-se amb els drets fonamentals, les llibertats públiques i els béns constitucionalment protegits. Aquesta última òptica, que posa l'accent en els béns i interessos de la persona, és la que millor concorda amb els principis que inspiren la CE. Els serveis essencials no queden lesionats per qualsevol situació de vaga, per la qual cosa és necessari examinar en cada cas les circumstàncies concurrents (SSTC 26/1981, de 17 de juliol, FJ 10; 51/1986, de 24 d'abril, FJ 2; 53/1986, de 5 de maig, FJ 3; 43/1990, de 15 de març, FJ 5 c); 148/1993, de 29 d'abril, FJ 5). Així, la consideració d'un servei com a essencial no pot suposar la supressió del dret de vaga dels treballadors que hagen de prestar-lo, sinó la necessitat de disposar les mesures que cal per al seu manteniment o, dit d'una altra forma, per a assegurar la prestació dels treballs que siguen necessaris per a la cobertura mínima dels drets, llibertats o béns que satisfà aquest servei, sense que s'exigisca aconseguir el nivell de rendiment habitual ni assegurar el seu funcionament normal [SSTC 26/1981, de 17 de juliol, FJ 10; 53/1986, de 5 de maig, FJ 3; 27/1989, de 3 de febrer, FJ 1; 43/1990, de 15 de març, FJ 5 c); 8/1992, de 16 de gener, FJ 2 a)].  
  
Per consegüent, d'acord amb doctrina constitucional reiterada, el caràcter essencial d'un servei, ho és, no tant per la naturalesa de l'activitat que es desplega, sinó per la dels interessos a la satisfacció dels quals es dirigeix la prestació de què es tracta, i hauran de ser essencials els béns i interessos satisfets, perquè el servei siga essencial, la qual cosa ens situa, com s'ha assenyalat, en el lliure exercici dels drets fonamentals i de les llibertats públiques i en el lliure gaudi dels béns constitucionalment protegits.  
En l'adopció de les mesures que garantisquen el manteniment dels serveis essencials ha de ponderar-se l'extensió territorial i personal, la duració prevista i les altres circumstàncies concurrents en la vaga, així com les concretes necessitats del servei i la naturalesa dels drets o béns constitucionalment protegits sobre els quals aquella repercuteix (SSTC 26/1981, de 17 de juliol, FJ 15; 53/1986, de 5 de maig, FJ 3; 27/1989, de 3 de febrer, FJ 1; 43/1990, de 15 de març, FJ 5 d); 8/1992, de 16 de gener, FJ 2 b); 148/1993, de 29 d'abril, FJ 5; 193/2006, de 19 de juny).  
  
Per això, les característiques i volum de treballs que hagen de preservar-se per a atendre els drets i llibertats que el servei satisfà, i el tipus de garanties que ha d'adoptar-se, no poden determinar-se de manera apriorística, sinó després d'una valoració i ponderació dels béns o drets afectats, de l'àmbit personal, funcional o territorial de la vaga, de la seua duració i altres circumstàncies que concorren per a aconseguir l'equilibri més gran entre el dret de vaga i aquells altres béns que el mateix servei essencial satisfà. (Sentència del Tribunal Superior de Justícia de Madrid de 12 de novembre de 1997, núm. 1147/1997).  
  
En les vagues que es produïsquen en serveis essencials de la comunitat, ha d'existir una raonable proporció entre els sacrificis que s'imposen als vaguistes i els que patisquen els usuaris d'aquells (STC 193/2006, de 19 de juny). Les mesures a adoptar han d'encaminar-se a garantir mínims indispensables per al manteniment dels serveis, sense que això signifique que s'exigisca aconseguir el nivell de rendiment habitual ni assegurar el funcionament normal dels serveis. L'interés de la comunitat ha de ser pertorbat per la vaga només fins a extrems raonables, de manera que, tot i que la vaga únicament ha de mantindre una capacitat de pressió suficient per a aconseguir els seus objectius enfront de la destinatària del conflicte, no ha de ser-li afegida la pressió addicional del mal innecessari que pateix la mateixa comunitat, sumant així a la que s'exerceix la que es realitza sobre els usuaris de les prestacions de serveis públics [SSTC 11/1981, de 8 d'abril, FJ 18; 26/1981, de 17 de juliol, FJ 15; 51/1986, de 24 d'abril, FJ 5; 53/1986, de 5 de maig, FJ 3; 43/1990, de 15 de març, FJ 5 e)].  
La resolució per la qual s'establisca el manteniment de serveis essencials per a la comunitat, ha d'estar adequadament motivada, en tant que afecta drets fonamentals constitucionalment garantits. Aquesta motivació ha d'exterioritzar-se adequadament, a fi que els destinataris coneguen les raons per les quals el seu dret es va sacrificar i els interessos als quals es va sacrificar i que, si és el cas, puguen defensar-se davant els òrgans judicials (SSTC 26/1981, de 17 de juliol, FJ 14; 51/1986, de 24 d'abril, FJ 4; 53/1986, de 5 de maig, FJ 6; 43/1990, de 15 de març, FJ 5 f); 122/1990, de 2 de juliol, FJ 3; 8/1992, de 16 de gener, FJ 2 ; 193/2006, de 19 de juny).  
En aquest sentit la STS de 15 de gener de 2007 incidí en l'exigència de motivació en les resolucions que fixen els serveis mínims, assenyalant que aquesta mateixa ha de concretar-se fins a aconseguir a les circumstàncies singulars de la convocatòria de què es tracte. També la STS de 10 de novembre de 2010, Sala contenciosa administrativa, Secció Setena, ha incidit en aquesta exigència, en major mesura quan es reforcen serveis mínims establits en sentències anteriors, i en l'exigència de distingir en l'establiment de serveis mínims les peculiaritats dels diversos dies i hores que concorren en una mateixa convocatòria.  
  
Sisé. La present convocatòria afecta pel seu caràcter ampli a altres drets diferents del de vaga, però també essencials i constitucionalment protegits i a la totalitat dels serveis públics competència de la Generalitat, alguns en àrees que afecten altres drets constitucionalment protegits com la sanitat, educació o serveis socials.  
  
Els serveis mínims que s'estimen proporcionats i amb motivació suficient venen sustentats per la doctrina fixada en la STC 193/2006, de 19 de juny, i en les sentències del mateix Tribunal abans citades, i en les sentències del Tribunal Suprem 3856/03 de 25 de juliol i 7693/03 de 24 de setembre, i la Sentència 747/03 de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, la qual es ratifica en els continguts fixats en l'Acte de 19 de juny de 2002, del TSJ de la Comunitat Valenciana, respecte de l'Ordre de 13 de juny de 2002, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació per la qual s'establien els Serveis Essencials Mínims, per a la vaga general convocada per al dia 20 de juny de 2002.  
La classe i nombre de treballs que hagen de realitzar-se per a cobrir els drets i llibertats que el servei satisfà, i el tipus de garanties que ha d'adoptar-se, no poden determinar-se de manera apriorística, sinó després d'una valoració i ponderació dels béns o drets afectats, de l'àmbit personal, funcional o territorial de la vaga, de la seua duració i altres circumstàncies que concorren per a aconseguir l'equilibri més gran entre el dret de vaga i aquells altres béns que el mateix servei essencial satisfà (Sentència del Tribunal Superior de Justícia de Madrid de 12 de novembre de 1997, núm. 1147/1997.)  
En l'establiment dels serveis essencials mínims a exercir és una exigència distingir les peculiaritats concretes de cada convocatòria, reflectida en els dies, hores o duració en què tindrà lloc, i que suposen una afectació en major o mesura als interessos dels usuaris.  
En el present cas, la vaga s'ha convocat des del 22 de novembre amb caràcter indefinit, i afectarà tot el sector de neteja d'edificis i locals de la província de Castelló. Això implica que es veuran afectats una sèrie de serveis essencials per a la comunitat i constitucionalment protegits, com són els serveis sanitaris, educatius, socials, i també altres dependències de caràcter públic a les quals habitualment concorren un nombre important de ciutadans.  
  
Serveis sanitaris  
El desenvolupament de la vaga pressuposa un risc per a la salut dels pacients, que afectarà l'asèpsia exigible en l'àmbit dels centres sanitaris, sense que la neteja precisa puga ser interrompuda íntegrament durant un sol dia, i més en una situació com l'actual on l'afectació de la pandèmia Covid-19 segueix repercutint de forma significativa en els centres sanitaris de la Comunitat Valenciana.  
  
En la mateixa finalitat dels serveis de neteja en aquests centres es troba la justificació de la seua essencialitat, ja que la higiene i asèpsia són valors decisius per al manteniment d'altres drets constitucionalment protegits, com ara la vida i salut (articles 15 i 43 de la Constitució). No obstant això, no en tots els serveis resulta exigible el mateix nivell de prestació, perquè si bé als hospitals els quiròfans d'urgència, o serveis com ara diàlisi, radioteràpia, oncologia, trasplantaments, UCI, unitats de reanimació, unitat d'hospitalització a domicili, etc., no poden experimentar el més mínim minvament en la neteja, la qual suposaria la cessació total del servei, hi ha altres espais en el recinte hospitalari, com a corredors o sales d'espera, on la mateixa no aconsegueix en absolut el mateix nivell d'exigència, la qual cosa permet la fixació d'uns serveis en menor percentatge, amb un criteri raonable, segons la incidència d'aquests en els drets constitucionals afectats.  
  
De manera similar, no en totes les dependències dels centres de salut resulta exigible el mateix nivell de prestació, ni la mateixa pot en general ser comparable a la necessària en algunes dependències d'un centre hospitalari, si bé també s'ha de considerar que el caràcter primari de l'atenció en aquests centres ocasiona un elevat nivell d'usuaris, per la qual cosa aquest aspecte quantitatiu no pot deixar de ser tingut en compte en la fixació dels serveis mínims.  
També s'ha de seguir la doctrina fixada en les sentències en cassació 3856/03 de 25/07 i 7693/03 de 24/09 del Tribunal Suprem, que estima desproporcionat establir els serveis d'una jornada habitual en el cas dels quiròfans programats, i en l'Acte de 19.06.2002 del TSJ de la Comunitat Valenciana, que fixa un 25 % de serveis mínims per a les consultes externes en hospitals.  
D'altra banda, la neteja ha de mantindre's al llarg de cada dia, perquè la realitzada els caps de setmana, encara que aquesta es reduïsca, també repercuteix en la higiene de la resta dels dies i qualsevol interrupció total d'un sol dia repercutiria en dies posteriors, de manera acumulativa i sense possibilitat de recuperació, pel caràcter indefinit de la convocatòria. A més, per a assegurar el dret fonamental a la salut, es requereix la neteja, sense perjudici de distingir graus en la seua necessitat, de totes les dependències dels centres sanitaris. Qualsevol focus infecciós, dins del recinte, i no sols en les «zones sensibles» pot originar un risc per a la salut, la integritat física, i fins i tot la vida dels pacients.  
  
  
Centres educatius  
Els centres educatius han de ser considerats llocs especialment sensibles en el cas d'una vaga de neteja per la normal presència i concentració d'un nombre considerable d'alumnes, i la comprensible vulnerabilitat que pateixen, per tractar-se en molts casos de xiquets de molt curta edat, d'escoles infantils o col·legis de primària, que manquen de la «defensa i prevenció» d'un adult davant la brutícia que puga acumular-se en el transcurs d'una vaga indefinida.  
  
En conseqüència, resulta de clara evidència la necessitat de mantindre unes mínimes condicions d'higiene i neteja, sense que puga obviar-se la impossibilitat que els centres educatius afectats per la vaga puguen suportar una falta de neteja total de manera indefinida, devent el servei prestar-se prioritàriament mitjançant el manteniment de les zones d'higiene i menjador i la retirada del fem generat.  
A més, cal considerar que l'assistència dels alumnes als centres educatius, en exercici del dret fonamental a l'educació, no es pot eludir, i que a la seua presència s'uneix la d'altres persones, coincidint o no en el temps, com el personal docent, treballadors i pares.  
  
  
Serveis socials  
La prestació de serveis en el sector d'atenció a persones amb discapacitat requereix intervencions diferents i diversificades, i es reflecteix en aquestes la necessitat de l'existència de centres especialitzats, la qual cosa suposa a la Comunitat Valenciana la presència d'una determinada tipologia de centres i serveis, depenent de les necessitats de la població afectada, que es descriuen en la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat Valenciana sobre l'Estatut de les Persones amb Discapacitat, modificada per la Llei 9/2018, de 24 d'abril. Els centres poden ser d'atenció diürna o d'atenció continuada les 24 hores del dia, estant afectats en la present convocatòria pel seu caràcter sectorial, la totalitat d'aquests, la descripció de la qual és la següent:  
  
  
Centres d'atenció continuada 24 hores:  
- Residències: són recursos d'habitatge destinats a les persones amb discapacitat que requerisquen una atenció integral, continuada, personal i multidisciplinària, que no pot ser portada a cap en el seu medi familiar pels seus condicionaments personals o familiars.  
- Habitatges tutelats: són llars funcionals de dimensions reduïdes en els quals conviuen, de manera estable en el temps, xicotets grups de persones amb necessitat de suport intermitent o limitat, i en règim parcialment autogestionat.  
  
Centres d'atenció diürna:  
Són recursos destinats a l'atenció social de les persones amb discapacitat, mitjançant un equip multidisciplinari, on es presten els serveis determinades hores del dia:  
- Centres d'Atenció precoç: són recursos destinats al tractament assistencial i/o preventiu de xiquets amb problemes de desenvolupament o risc de patir-los per causes d'origen prenatal, perinatal o postnatal, amb edats compreses entre els 0 a 3 anys.  
- Centres ocupacionals: són recursos dirigits a proporcionar a persones amb discapacitat ocupació terapèutica per al seu ajust personal, tècniques professionals per a la seua integració laboral i habilitats socials per a la seua integració social.  
- Centres de Rehabilitació i Integració Social (CRIS): dirigits a malalts mentals crònics amb una deterioració significativa de les seues capacitats funcionals, en els quals es durà a terme programes de treball adequats a les característiques, necessitats i situació concreta dels usuaris.  
- Centres de Dia: destinats a persones amb discapacitat amb gran deterioració de les seues capacitats funcionals, que requereixen suports generalitzats per a accedir i utilitzar recursos socials, educatius i laborals, a través de programes que desenvolupen les capacitats globals de les persones ateses, procurant la seua major autonomia i integració social.  
La neteja i la higiene són factors clau en els centres en els quals s'atenen usuaris de serveis socials per a la seua protecció i la dels treballadors, per a disminuir la càrrega bacteriana, mitjançant l'ocupació racional d'útils i productes adaptats per a aquest fi. S'inclou la neteja general d'instal·lacions i mobiliari i el depòsit dels fems, que s'estén a tots els residus que es generen en el centre. Entre aquestes tasques destaca el fregat i desinfecció de sòls, lavabos, i banys, zones de menjador i cuines.  
En conseqüència, es considera necessari un mínim manteniment del servei afectat per la vaga, en atenció al fet que el mateix es desenvolupa en unes dependències d'atenció permanent a persones d'extrema vulnerabilitat, la higiene de les quals requereix especials cures que no poden interrompre's íntegrament, i que no són comparables als requerits en altres dependències públiques. En aquest sentit, les labors dels treballadors en aquest sector suposen un suport de la cura prestada a les persones ateses, sense que per això siga possible transferir la responsabilitat de les tasques de neteja i rentada a treballadors amb altres funcions, les quals en qualsevol cas tampoc podrien desatendre.  
Finalment, cal assenyalar que, òbviament, pel diferent grau d'ocupació i per les característiques dels usuaris, no són comparables les necessitats de neteja en els centres diürns residencials que en els d'atenció diürna.  
  
Dependències públiques  
La vaga afectarà el servei de neteja d'una sèrie de dependències de caràcter públic, respecte al qual es considera necessari un mínim manteniment, especialment pel caràcter indefinit de la convocatòria, i per ser llocs on la concurrència de persones, tant de treballadors com de ciutadans en general, que no poden eludir en molts casos acudir a aquestes per a poder exercir els seus drets, pot arribar a ser notable. S'inclouen oficines d'organismes públics, i també altres dependències com els mercats municipals, en els quals, des del punt de vista de la salut, les conseqüències de la falta del servei de neteja resulten especialment oneroses, per la circulació d'aliments que es produeix, i les estacions de transports públics, per tractar-se d'edificis on la deambulació de persones és especialment elevat, i són els seus recintes oberts i accessibles al públic en general, per la qual cosa l'absència d'un mínim de neteja pot donar lloc a focus d'insalubritat absolutament indesitjables. En tot cas, el servei haurà d'anar dirigit, establint un criteri preferencial, a la neteja dels lavabos i a la retirada de residus.  
  
  
Seté. Així mateix, com s'ha assenyalat, l'establiment dels serveis mínims encara quan ha d'assegurar la continuïtat del servei durant la vaga, ha de realitzar-se amb un criteri restrictiu, sense pretendre aconseguir el nivell de funcionament habitual, i ha d'existir una raonable adequació o proporcionalitat entre la protecció de l'interés de la comunitat i la restricció imposada a l'exercici del dret de vaga, derivada de la fixació d'aquests serveis mínims, entre els sacrificis que s'imposen als vaguistes i els que patisquen els usuaris (SSTC 51/86, 53/86, i 123/90, entre altres).  
Per tot això, cal concloure que, en l'adopció de les mesures necessàries per a assegurar el funcionament d'aquests, segons estableix el paràgraf segon de l'article 10. del Reial decret legislatiu 17/1977 esmentat, ha de conjugar-se el dret de vaga dels treballadors per a la defensa dels seus interessos i l'atenció dels serveis essencials per a la comunitat. D'aquesta manera, els serveis essencials han d'establir-se en la justa i estricta mesura per al manteniment d'aquest servei, que implica únicament la prestació dels treballs necessaris per a la cobertura mínima dels drets, llibertat o béns que el mateix servei satisfà, però sense aconseguir el nivell de rendiment habitual, ni assegurar el seu funcionament normal. Assenyala el Tribunal Constitucional que aquests serveis mínims afecten la part de l'activitat que es jutja no susceptible d'interrupció per a no danyar irremeiablement els drets fonamentals, les llibertats públiques i els béns protegits constitucionalment, objectiu aquest que es considera compliment amb el nivell de serveis mínims que s'assenyalen a continuació.  
  
Huité. Amb vista a determinar el percentatge de serveis essencials mínims a exercir es valora, a més de les consideracions realitzades sobre el servei que es presta i la seua incidència en els drets a la protecció de la salut, les característiques concretes del servei, que justifiquen la fixació d'un percentatge determinat per a la seua prestació.  
En aquest cas, per a la fixació dels serveis essencials mínims a exercir, amb vista a obtindre la concreció més grossa possible, s'ha de fer una distinció sobre la base de la tipologia de centres que s'ha descrit:  
  
  
Serveis sanitaris  
Com ja s'ha esmentat, no en tots els serveis resulta exigible el mateix nivell de prestació del servei de neteja, ni la seua absència total té les mateixes conseqüències. En aquest context els serveis essencials mínims han de respectar aquesta diversificació a través un catàleg de les diferents unitats, d'hospitals i centres de salut, com s'ha realitzat en anteriors resolucions, sense que siga desproporcionat que en algunes unitats en les quals el cessament total del servei puga posar en perill fins i tot vides humanes s'exigisca el manteniment d'un 100 % del servei habitual, que es redueix en altres unitats i dependències sanitàries fins a un 50 i un 25 %.  
  
Centres escolars  
Cal valorar, en primer lloc, que òbviament no totes les zones dels centres educatius requerisquen el mateix grau en el manteniment de la neteja habitual, per la qual cosa en aquest cas el servei ha d'anar dirigit, establint un criteri preferencial, prioritàriament a la neteja dels lavabos i menjadors on aquests existisquen i a la retirada de residus. En segon terme, es podrà atendre la neteja de les zones comunes i finalment a altres tasques amb caràcter més esporàdic.  
En segon lloc, quant a la fixació dels serveis mínims a exercir, s'ha de fer una distinció entre els centres d'educació infantil i primària, per l'evident caràcter més vulnerable dels xiquets afectats, que manquen de la consciència protectora dels adults i xiquets de més edat, els centres d'educació secundària, on també hi ha xiquets de poca edat i en tot cas menors i la resta dels centres d'ensenyament reglat.  
  
Sobre la base de tot això, es considera proporcionat i el mínim imprescindible per a garantir el manteniment dels interessos la salvaguarda dels quals s'ha exposat, sense menyscapte del dret de vaga, i considerant el caràcter indefinit d'aquesta, la prestació d'uns serveis essencials mínims consistents en un 40 % a les escoles infantils i de primària, d'un 30 % en els centres d'ensenyament secundari i del 20 % en la resta dels centres d'ensenyament reglat, de les hores habituals de cada dia en cadascun dels centres, d'acord amb el criteri mantingut en convocatòries recents de caràcter similar, com les dictades en ocasió de la vaga en col·legis de Requena i Sant Vicent del Raspeig, de dates, respectivament, 14.10.2013 i 24.02.2016.  
  
  
Serveis socials  
Resulta evident que la vaga afecta a un col·lectiu especialment vulnerable, les exigències del qual en la higiene i neteja excedeixen de les exigibles en centres públics de tipologia diferent. Però per a l'establiment dels serveis essencials mínims s'ha de tindre en consideració, per a la seua proporcionalitat, la tipologia de centres que s'ha descrit. En aquest sentit resulta raonable, amb la perspectiva del caràcter indefinit de la vaga, l'establiment d'uns serveis essencials mínims del 40 % en els centres d'atenció continuada, pel diferent grau d'ocupació i per la característica de major vulnerabilitat dels seus usuaris, i d'un 20 % en els centres d'atenció diürna, els quals aniran dirigits prioritàriament a la neteja dels lavabos, menjadors, cuines i a la recollida de residus.  
  
  
Dependències públiques  
En les oficines d'organismes públics, on, com s'ha assenyalat, la concurrència de persones, tant de treballadors com de ciutadans en general, que no poden eludir o posposar en molts casos acudir a les mateixes per a poder exercir els seus drets, pot arribar a ser notable, es considera necessari un mínim manteniment en el servei afectat per la vaga d'un 20 %. El servei ha d'anar dirigit, establint un criteri preferencial, a la neteja dels lavabos i a la retirada de residus, i no es pot deixar de banda la impossibilitat que les dependències públiques puguen suportar una falta de neteja de manera indefinida, principalment en les zones esmentades. Igual nivell de serveis essencials mínims ha d'establir-se en les estacions de transports públics, on la deambulació de persones és especialment elevada, trobant-se especialment obert i accessible al públic en general.  
Per part seua, en relació amb els mercats municipals cal fer una consideració especial, pel trànsit i manipulació d'aliments que es produeix i l'elevada concentració de residus orgànics que es generen, la qual cosa provoca que la necessitat de neteja no siga comprable a la de la resta de les dependències públiques, per la qual cosa en aquest cas es considera raonable establir un 40 % de serveis essencials mínims.  
  
Finalment, s'ha de destacar que, sent el tret definitori de la present convocatòria el seu plantejament amb caràcter indefinit, això pot conduir a un empitjorament progressiu de les conseqüències exposades per la interrupció del servei. Per tant, a causa del risc que per a la salut pública poguera constatar-se pels serveis sanitaris competents a conseqüència del transcurs de la vaga, s'ha de preveure que aquest percentatge puga ser modificat per l'autoritat laboral de manera raonada en el marc de les competències exposades en el fonament jurídic primer.  
  
També s'ha de destacar que en el sector no existeix possibilitat de serveis alternatius per part dels usuaris.  
  
Nové. En la present resolució s'han complit totes les prescripcions legals de caràcter general, així com les específiques reguladores de la matèria concreta. En virtut d'això, de conformitat amb els antecedents i fonaments jurídics anteriors, i havent-se complit totes les prescripcions legals de caràcter general, així com les específiques reguladores de la matèria concreta.  
  
Per tot això, vistos els preceptes legals esmentats i altra normativa aplicable, així com els precedents en altres convocatòries de vaga de característiques similars a l'actual, s'eleva la següent  
  
  
Proposta de resolució  
  
Primer  
Als efectes establits en article 10.2 del Reial Decret llei 17/1977, de 4 de març, sobre relacions de treball, es determinen les mesures necessàries per a assegurar els serveis essencials mínims que hauran de prestar-se pel personal afectat mentre dure la situació de vaga, indefinida a partir del 22 de novembre de 2021 a la província de Castelló, en els termes que a continuació s'especifiquen:  
  
Serveis sanitaris  
Es prestaran com a serveis mínims el 100 % dels serveis habituals en les següents unitats:  
1. Zones d'urgència relacionades amb malalts  
2. Unitats de Vigilància intensiva  
3. Neonatologia  
4. Paritoris  
5. Quiròfans i Àrees quirúrgiques d'urgència.  
6. Unitats d'Aïllament  
7. Unitats d'Esterilització  
8. Hemodiàlisi  
9. Prematurs  
10. Lactants  
11. Biberoneria  
12. Unitats de reanimació  
13. Unitat de cremats  
14. Oncologia mèdica  
15. Unitats de malalties infeccioses  
16. Hemodinàmica  
17. Laboratoris, extraccions i bancs de sang  
18. Servei de bacteriologia i microbiologia  
19. Urodinàmica i radioteràpia  
20. Sintrom i Coagulopaties congènites  
21. Recollida de fems biocontaminants i el seu transport al compactador, inclosos tota mena de residus (Grups I, II, III i IV) i el transport al compactador o al magatzem de residus, segons corresponga.  
22. Unitats de trasplantats  
23. Litotrícia  
24. Endoscòpia  
25. Cuines: preparació i servei d'aliments a malalts.  
26. Transport i repartiment de roba neta a tots els serveis i unitats que utilitzen roba.  
27. Neteja de llits i lavabos d'alta  
28. Qualsevol zona considerada d'alt risc no contemplada anteriorment  
  
Es prestaran com a serveis mínims el 50 % dels serveis habituals en les següents unitats:  
1. Unitats d'hospitalització/hospitals de dia  
2. Bugaderia  
3. Laboratoris generals  
4. Unitats de radiologia  
5. Farmàcia  
6. Resta de quiròfans (programats)  
7. Paraplègics  
8. Psiquiatria  
9. Clínica del dolor  
10. Tanatori  
11. Prestació nocturna  
12. Lavabos de les habitacions de malalts  
13. Lavabos públics i de personal  
14. Recollida de roba bruta, la seua classificació, transport a bugaderia  
15. Repartiment de tovalloles, paper higiènic i sabó  
16. Centres de Transfusions  
17. Medicina Nuclear  
18. Gimnàs  
19. Centres de salut, a les sales de capellans, urgències, lavabos i sales d'extraccions.  
  
Es prestaran com a serveis mínims el 25 % dels serveis habituals en les següents unitats:  
1. Vestidors  
2. Sales d'espera  
3. Consultes externes en hospitals i sales de consulta en centres de salut.  
4. Resta de zones dels centres sanitaris.  
  
Centres educatius  
Es prestarà el servei equivalent a un 40 % de les hores habituals de prestació diàries en cadascun dels centres d'educació infantil i primària, d'un 30 % en els centres d'ensenyament secundari i d'un 20 % en la resta dels centres d'ensenyament reglat, el qual anirà dirigit prioritàriament a la neteja dels lavabos públics i menjadors escolars i a la recollida de residus, i en segon lloc a la neteja de les zones comunes.  
  
  
Serveis socials  
Es prestarà el servei equivalent a un 40 % en els centres d'atenció continuada, i d'un 20 % en els centres d'atenció diürna, el qual anirà dirigit prioritàriament a la neteja dels lavabos, menjadors, cuines i a la recollida de residus.  
  
Dependències públiques  
Dependències públiques: es prestarà el servei equivalent a un 20 % en les oficines d'organismes públics i en estacions de transports públics, que ha d'anar dirigit, establint un criteri preferencial, a la neteja dels lavabos i a la retirada de residus, i d'un 40 % en els mercats municipals.  
  
A l'empresa, sentit el comité de vaga, correspondrà l'aplicació d'aquests serveis, així com els altres de caràcter essencial no previstos en aquest acte, que hauran de prestar-se amb els mitjans personals estrictament necessaris per a assegurar la seua prestació en condicions de màxima seguretat, responsabilitzant-se les parts del compliment d'aquests serveis essencials mínims.  
  
Segon  
Tenint en compte el possible greu risc que per a la salut pública poguera constatar-se a conseqüència de la vaga i del seu caràcter indefinit, podran ser modificats aquests serveis essencials mínims en el marc de les competències establides.  
  
Tercer  
El que es disposa en els apartats anteriors d'aquesta resolució no suposarà cap limitació dels drets que la normativa reguladora de la vaga reconega al personal en aquesta situació no emprat en la cobertura dels serveis mínims establits, ni tampoc afectarà la tramitació o efectes de les peticions que motiven la vaga.  
  
Quart  
Notifiqueu la resolució a l'empresa i al comité de vaga.  
  
Cinqué  
La present resolució tindrà efectes immediats des de la data de la notificació a les parts interessades.  
Cosa que es trasllada als oportuns efectes. No obstant això, aquesta direcció general acordarà el que siga pertinent en dret.  
El subdirector general de Relacions Laborals: Joaquín Vañó Gironés.»  
Als antecedents de fet i fonaments de dret indicats més amunt són aplicables els següents  
  
Fonaments de dret  
Primer. La competència per a establir les mesures necessàries per al funcionament del servei públic, a què es refereix l'article 10 del Reial decret llei 17/1977, de 4 de març, és atribuïda al Consell de la Generalitat Valenciana i, per delegació, a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, d'acord amb el Decret 5/2019, de 186 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determina el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions; Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat; Decret 175/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, i per delegació de signatura la Direcció General de Treball i Benestar Laboral, d'acord amb la Resolució del secretari autonòmic d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball del 2 d'agost de 2019.  
  
Segon. De tot el que s'ha actuat, que apareix en aquest expedient, cal estimar íntegrament els antecedents de fet i els fonaments de dret recollits en la proposta de resolució transcrita literalment més amunt, per la qual cosa escau assumir en els seus termes l'esmentada proposta de resolució.  
Per tot això, resolc:  
  
Primer  
Als efectes establits en article 10.2 del Reial decret llei 17/1977, de 4 de març, sobre relacions de treball, es determinen les mesures necessàries per a assegurar els serveis essencials mínims que hauran de prestar-se pel personal afectat mentre dure la situació de vaga indefinida convocada a partir del dia 22 de novembre de 2021 a la província de Castelló, en els termes que a continuació s'especifiquen:  
  
Serveis sanitaris  
Es prestaran com a serveis mínims el 100 % dels serveis habituals en les següents unitats:  
1. Zones d'urgència relacionades amb malalts  
2. Unitats de Vigilància intensiva  
3. Neonatologia  
4. Paritoris  
5. Quiròfans i Àrees quirúrgiques d'urgència.  
6. Unitats d'Aïllament  
7. Unitats d'Esterilització  
8. Hemodiàlisi  
9. Prematurs  
10. Lactants  
11. Biberoneria  
12. Unitats de reanimació  
13. Unitat de cremats  
14. Oncologia mèdica  
15. Unitats de malalties infeccioses  
16. Hemodinàmica  
17. Laboratoris, extraccions i bancs de sang  
18. Servei de bacteriologia i microbiologia  
19. Urodinàmica i radioteràpia  
20. Sintrom i Coagulopaties congènites  
21. Recollida de fems biocontaminants i el seu transport al compactador, inclosos tota mena de residus (Grups I, II, III i IV) i el transport al compactador o al magatzem de residus, segons corresponga.  
22. Unitats de trasplantats  
23. Litotrícia  
24. Endoscòpia  
25. Cuines: preparació i servei d'aliments a malalts.  
26. Transport i repartiment de roba neta a tots els serveis i unitats que utilitzen roba.  
27. Neteja de llits i lavabos d'alta  
28. Qualsevol zona considerada d'alt risc no contemplada anteriorment  
  
Es prestaran com a serveis mínims el 50 % dels serveis habituals en les següents unitats:  
1. Unitats d'hospitalització/hospitals de dia  
2. Bugaderia  
3. Laboratoris generals  
4. Unitats de radiologia  
5. Farmàcia  
6. Resta de quiròfans (programats)  
7. Paraplègics  
8. Psiquiatria  
9. Clínica del dolor  
10. Tanatori  
11. Prestació nocturna  
12. Lavabos de les habitacions de malalts  
13. Lavabos públics i de personal  
14. Recollida de roba bruta, la seua classificació, transport a bugaderia  
15. Repartiment de tovalloles, paper higiènic i sabó  
16. Centres de Transfusions  
17. Medicina Nuclear  
18. Gimnàs  
19. Centres de salut, a les sales de capellans, urgències, lavabos i sales d'extraccions.  
  
Es prestaran com a serveis mínims el 25 % dels serveis habituals en les següents unitats:  
1. Vestidors  
2. Sales d'espera  
3. Consultes externes en hospitals i sales de consulta en centres de salut.  
4. Resta de zones dels centres sanitaris.  
  
Centres educatius  
Es prestarà el servei equivalent a un 40 % de les hores habituals de prestació diàries en cadascun dels centres d'educació infantil i primària, d'un 30 % en els centres d'ensenyament secundari i d'un 20 % en la resta dels centres d'ensenyament reglat, que anirà dirigit prioritàriament a la neteja dels lavabos públics i menjadors escolars i a la recollida de residus, i en segon terme a la neteja de les zones comunes.  
  
  
Serveis socials  
Es prestarà el servei equivalent a un 40 % en els centres d'atenció continuada, i d'un 20 % en els centres d'atenció diürna, que anirà dirigit prioritàriament a la neteja dels lavabos, menjadors, cuines i a la recollida de residus.  
  
Dependències públiques  
Dependències públiques: es prestarà el servei equivalent a un 20 % en les oficines d'organismes públics i en estacions de transports públics, que ha d'anar dirigit, establint un criteri preferencial, a la neteja dels lavabos i a la retirada de residus, i d'un 40 % en els mercats municipals.  
  
A l'empresa, sentit el comité de vaga, correspondrà l'aplicació d'aquests serveis, així com els altres de caràcter essencial no previstos en aquest acte, que hauran de prestar-se amb els mitjans personals estrictament necessaris per a assegurar la seua prestació en condicions de màxima seguretat, responsabilitzant-se les parts del compliment d'aquests serveis essencials mínims.  
  
Segon  
Tenint en compte del possible greu risc que per a la salut pública poguera constatar-se a conseqüència de la vaga i del seu caràcter indefinit, podran ser modificats aquests serveis essencials mínims en el marc de les competències establides.  
  
Tercer  
El que es disposa en els apartats anteriors d'aquesta resolució no suposarà cap limitació dels drets que la normativa reguladora de la vaga reconega al personal en aquesta situació no emprat en la cobertura dels serveis mínims establits, ni tampoc afectarà la tramitació o efectes de les peticions que motiven la vaga.  
Quart  
Que es notifique la resolució a l'empresa i al comité de vaga.  
  
Cinqué  
La present resolució tindrà efectes immediats des de la data de la notificació a les parts interessades.  
  
València, 18 de novembre de 2021.- El secretari autonòmic d'Ocupació, p. d. (R 02.08.2019), la directora general de Treball, Benestar i Seguretat Laboral: Elvira Ródenas Sancho.