Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5130, del 08-11-2005 (2005/11140)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5130

Data del DOGV
:   08-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11071


Data del document
:   19-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Biar
    * Sinarcas
    * Torrent
    * Benassal
    * Benimarfull
    * Siete Aguas
    * Yátova
    * Alpuente
    * Alborache
    * Chiva
    * Requena
    * Jérica
    * Buñol
    * Utiel
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X11879]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 230/04-AIA Biar, 117/04-AIA Benimafurll, 203/03-AIA Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas,Chiva, Yátova, Requena, Utiel, 204/04-AIA Jérica, 184/02-AIA Benassal, 094/04-AIA Sinarcas, 228/04-AIA Torrent i 310/02-AIA Alpuente, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 d'octubre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 230/04-AIA  
Promotor: Hormigones Gandía, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A) Partida el Pla  
Localització: Parcel·la núm. 215 I 207 del polígon núm. 12 . Biar (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció d'arenes denominada Partida el Pla, terme municipal de Biar, tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines. La finalitat de l'extracció és subministrar arenes per a la fabricació de formigons preparats i morters per a la planta de formigó propietat de l'empresa peticionària en la localitat de Villena.  
Les parcel·les que s'han d'explotar són les núm. 215 i 207 del polígon 12 del terme municipal de Biar i ocupen una superfície de 37.386 m2.  
L'extracció proposa conformar dos bancs d'explotació de 4 m de profunditat deixant un buit final de 8 m la qual cosa comporta un volum d'extracció de 264.000 m3 equivalent a 528.000 t. La producció anual estimada és de 15.000 m3 per la qual cosa s'estima una vida per a l'explotació de 17 anys.  
El material s'extraurà mitjançant mètodes convencionals i serà carregat i transportat a una planta de tractament i classificació d'àrids externa a l'explotació propietat del peticionari.  
La restauració del buit miner es durà a terme de forma simultània a l'explotació mitjançant el farciment del buit amb els mateixos estèrils de l'explotació més els estèrils generats en la pedrera d'àrids denominada Sant Cristòfol, de Villena que explota l'empresa promotora.  
En cas de no disposar de suficient material estèril per a omplir totalment el buit miner generat per l'explotació s'aportarà el material calcari procedent de la pedrera Sant Cristòfol.  
Una vegada restituït el buit miner i aportada la terra vegetal, es revegetaran les parcel·les mitjançant la plantació de pi blanc.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'abril de 2004, el Servei Territorial d'Indústria va traslladar l'expedient d'explotació de la secció A) denominada Partida el Pla, al terme municipal de Biar (Alacant).  
S'aporta, a més, el resultat d'informació pública de l'expedient indicant que publicada la documentació corresponent en el DOGV núm. 4695, de 19.02.04, no han sigut presentades al·legacions al projecte.  
En data 12 d'agost de 2004 es va tornar la documentació al Servei Territorial d'Indústria, indicant la correcta tramitació de l'expedient ja que s'havien sol·licitat dues activitats diferents: extracció de graves i restauració mitjançant abocador.  
En data 27 de setembre, el Servei Territorial d'Indústria remet nova documentació en què es justifica que la restauració proposada no s'efectuarà mitjançant abocador, sinó mitjançant farciment amb estèrils d'explotació i s'admetra com a vàlida la documentació inicialment tramitada.   
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no conté l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La zona on s'ubica la parcel·la se situa al nord-oest del municipi de Biar en una zona on al llarg dels anys s'han anat explotant les graves i arenes que constitueixen la plana plioquaternària que envolta el municipi de Biar.   
S'accedeix a la parcel·la a través de la carretera CV . 807 de Biar a Castalla, a uns 2,5 km en el marge dret, parteix un camí de terra que ens condueix a les parcel·les.   
El paisatge que a priori era una plana agrícola de secà, es troba a hores d'ara molt deteriorat per les nombroses extraccions de graves que han sigut explotades al llarg dels anys i que han deixat buits d'extracció sense restaurar i en els quals únicament i en alguns d'ells s'han plantat vinyes i oliveres. En els últims anys, a més, s'han dut a terme actuacions de regeneració d'espais degradats per activitats mineres per part de la Conselleria d'Indústria i Comerç.  
Els materials que s'han d'explotar estan constituïts per conglomerats plioquaternaris de còdols embolicats en una matriu arenosa o argilosa. Aquests conglomerats arenosos, es troben en disposició horitzontal i presenten una potència variable entre 5 . 8 m, per sota dels quals apareix un substrat argilós que no és aprofitable per a l'explotació.  
La zona està representada fonamentalment i en tota la seua extensió per cultius agrícoles, la majoria de secà. Tan sols es troba algun illot de matoll termòfil i pi blanc. La parcel·la que s'ha d'explotar es troba actualment abandonada i sense cultivar.  
Hi ha nombrosos camins veïnals que porten a les finques veïnes i explotacions mineres.  
No hi ha cursos d'aigua que puguen veure's afectats directament i indirectament per l'explotació.  
Els pous que capten aigua de bona qualitat es troben a profunditats de 500 m.   
Tota l'àrea que s'ha d'explotar, com també una àmplia extensió limítrofa, està catalogats com a sòl no urbanitzable comú, d'acord al PGOU vigent.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'han obviat determinats aspectes sobre la situació actual de la zona com és l'existència de tota aquesta activitat minera que caracteritza la zona, la degradació d'algunes zones i les actuacions de regeneració portades a fi.  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació tramitat són a més dels mateixos impactes d'una activitat extractiva d'aquest tipus, l'acumulació d'activitats extractives en una mateixa zona. Actualment, les explotacions que han tingut lloc en els últims 30 anys en la zona han generat un paisatge caòtic caracteritzat per un mosaic de parcel·les a diferents cotes unes d'altres.   
No obstant això, el projecte tramitat a diferència de la resta d'explotacions que es troben en l'àrea, pretén explotar les parcel·les i restaurar-les simultàniament mitjançant l'aportació de material estèril o fins i tot material calcari procedent de la pedrera d'àrids Sant Cristòfol que el promotor explota a Villena, fins a restituir les parcel·les a la cota original d'aquestes.  
Allò que s'ha afectat en un any d'explotació serà restaurat l'any següent romanent constant l'afecció que es provoque anualment, i serà un poc menys de 2.000 m2.  
Una vegada restituïda la topografia i aportada la terra vegetal necessària, es pretén revegetar la zona mitjançant arbratge natural com és el pi blanc o Pinus halepensis.  
Per a evitar riscs de caigudes cap a l'interior del buit miner, el perímetre del buit se circumdarà amb una tanca metàl·lica.  
D'altra banda, cal indicar que tal com s'indica en l'apartat de tramitació de l'expedient aquest es troba incomplet en no incorporar en l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de graves i arenes tramitada com a secció A) per la Llei de mines, sítia en les parcel·les 207 i 215 del polígon 12 del terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Hormigones Gandía, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'inici de l'explotació, l'empresa promotora haurà de disposar d'informe vinculant favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
2. Tal com s'indica en l'estudi d'impacte, la restitució del buit miner es farà de forma simultània a l'explotació de les parcel·les de manera que l'àrea afectada per l'explotació no supere anualment els 2.000 m2.  
3. Es mantindran en òptimes condicions els camins d'accés a les parcel·les. En cas de deteriorament serà l'empresa promotora qui s'encarregarà de la restitució d'aquests.  
4. Els camions que transporten el material hauran de portar la caixa tapada amb lona.  
5. Les zones d'extracció, els abassegaments de material i les pistes i camins d'accés a l'explotació hauran de romandre constantment humitejats per a evitar l'alçament de pols.  
Tercer   
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 117/0895-FKT  
Títol: Modificació núm. 1 del PGOU  
Promotor: Ajuntament de Benimarfull  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH  
Localització: Al sud-est de la confluència de les carreteres CV-700 I CV-704, a l'est del nucli urbà i a la vora del sòl industrial classificat pel planejament vigent. Una xicoteta part de l'àmbit del projecte s'estén a l'oest de la CV-704.  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
I. Es proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús industrial, per a possibilitar l'ampliació de la reserva per a tallers prevista pel Pla general d'ordenació urbana vigent a la vora de la CV-700.  
II. També es modifica l'ordenació de l'AI-4, per a millorar la seua connexió amb el seu entorn immediat.  
III. Es proposen dos àmbits d'actuació, l'AI-5, de 5.400 m², i situat a l'oest de la carretera CV-704, i l'AI-6, de 133.000 m², i situat al sud-est de la reserva de tallers prevista en el Pla general vigent. Així mateix, es qualifica com a zona d'ús esportiu i zona verda un enclavament de 7.800 m² a la vora del poliesportiu municipal per a possibilitar l'ampliació d'aquest. Aquest sòl dotacional s'adscriu al sector AI-6.  
IV. Es projecta una xarxa viària ortogonal que és prolongació del viari executat en el sòl denominat Reserva per a tallers. Es disposa una franja de zona verda en les zones de protecció de les carreteres CV-700 i CV-704. A la vora del sòl dotacional destinat a l'ampliació del poliesportiu es projecta una zona verda que, per les característiques d'aquesta, queda integrada dins de la zona verda de protecció de carreteres. Les zones verdes computables del sector s'emplacen a la vora de la rotonda d'accés al mateix des de la carretera CV-704, i en l'extrem est de l'àmbit d'actuació, pròxima a la sendera que limita amb el sector.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 26 de gener de 2004, l'Ajuntament de Benimarfull va remetre, a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, còpia del document de Modificació núm. 1 del PGOU de Benimarfull i del seu corresponent estudi d'impacte ambiental.  
En data 7 de maig de 2004, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Benimarfull la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 28 de maig de 2004, l'Ajuntament de Benimarfull va remetre un certificat sobre l'aprovació provisional del projecte i sobre el resultat de la informació pública, el qual incloïa un resum de les al·legacions presentades i l'informe de contestació a aquestes, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4469, de 28 de març de 2003, i en el periòdic Información d'Alacant, el 28 de març de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 8 al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Benimarfull, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
De totes les al·legacions presentades, l'única de caràcter ambiental es correspon amb un informe emés pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental a petició de l'Ajuntament de Benimarfull, que aquest ha considerat com a al·legació, no com un informe emés en contestació a una consulta prèvia sobre el contingut del projecte. Aquest informe establia les consideracions següents:  
. Ha d'ampliar-se la normativa referent al sòl industrial, ja que l'actual regulació és insuficient, especificant el tipus d'indústria permesa davant de la proximitat del sòl industrial al nucli urbà.  
. Inclusió de la sendera del Pitxer o del Cassó, d'amplada legal 20/15 m, com a element de la xarxa primària.  
. Necessitat acreditar:  
. L'existència de recursos hídrics disponibles per a atendre la demanda generada amb el desenvolupament del nou sòl industrial.  
. Capacitat suficient de l'estació depuradora d'aigües residuals existent per a tractar el volum d'aigua residual generat amb el funcionament del nou polígon. Si no n'hi ha, aportar solucions alternatives que permeten garantir la total depuració de les aigües residuals generades.  
En contestació al citat escrit, l'equip redactor informa:  
. No es considera necessari ampliar la normativa relativa al sòl industrial que es recull en el planejament vigent, per entendre que el sòl proposat és una ampliació del sòl industrial existent, i que va meréixer declaració d'impacte ambiental favorable.  
. El camí ramader apareix recollit en el pla OE1, amb amplada de 15/20 m i integrada en la xarxa primària de dotacions públiques.  
. Es modifica la fitxa de l'AI-6, en el sentit que la programació de l'esmentada actuació requerisca:  
. Acreditació de disponibilitat de recursos hídrics, amb una dotació d'almenys 5 m³/ha i dia.  
. Construcció, a càrrec de l'actuació, d'una EDAR amb capacitat suficient per a tractar les aigües residuals generades amb l'ampliació del sòl industrial, o si no n'hi ha l'ampliació de l'EDAR municipal existent, sense perjudici que les indústries disposen de sistemes de predepuració previs a l'abocament a la xarxa de clavegueram.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 12 de juliol de 2004, es va requerir a l'Ajuntament de Benimarfull informació sobre l'incendi patit temps arrere en una part de la zona afectada pel projecte.  
En data 3 d'agost de 2004, es va remetre a l'Ajuntament de Benimarfull documentació cartogràfica sobre la zona incendiada.  
En data 3 de setembre de 2004, l'Ajuntament de Benimarfull va remetre un informe en contestació al requeriment sol·licitat, el contingut del qual s'exposa en l'apartat de consideracions ambientals.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. La zona d'actuació no afecta elements o espais protegits per la seua legislació sectorial vigent, excepte un camí ramader que es descriu a continuació.  
2. El sector industrial limita parcialment en el costat est d'aquest amb el camí ramader denominat sendera del Pitxer o del Cassó, d'amplària legal 20/15 m. Aquesta ve recollida en el Pla d'ordenació urbanística estructural núm. 1 com a element de la xarxa primària de dotacions públiques.  
3. El nou sòl industrial se situa fora de la zona de policia de 100 m del llit del barranc del Sofre, que amb direcció nord-sud se situa a l'est del sector. No obstant això, a partir del límit del sector proposat, el pendent descendeix bruscament fins al fons del barranc. No hi ha altres llits de rius o barrancs que es vegen afectats pel projecte.  
A la vora de la sendera del Pitxer hi ha un xaragall format per l'abancalament dels cultius, que desemboca en el barranc del Sofre. Aquest element actua com a drenatge de la zona d'actuació, conduint l'escorriment cap al barranc del Sofre. Aquest espai queda integrat dins de la zona verda del sector.  
4. En els terrenys objecte d'estudi no hi ha cap jaciment catalogat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
No es proposen mesures preventives davant de possibles troballes inesperades durant les obres d'urbanització.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental pren com a base per a la descripció del medi, l'anàlisi realitzada per l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana vigent, redactat en 1997, entenent que la proximitat en el temps fa vàlides les descripcions d'aquest document, però tenint en compte les referències legislatives aparegudes amb posterioritat i les alteracions que s'hagen pogut produir en la zona des d'aquell moment.  
En conseqüència, la zona d'actuació pertany a l'àmbit de la unitat ambiental UA2, definida per l'estudi d'impacte ambiental del Pla general vigent, que es caracteritza per ser un territori on predominen les margues, l'aptitud agrícola del sòl és mitjana, el pendent mitjà oscil·la entre 5-15%, no hi ha risc d'inundació ni de contaminació de l'aqüífer, i el risc de lliscament és mitjà. Predomina la vegetació formada per cultius de secà.  
La qualitat paisatgística de la unitat és mitjana i l'índex de qualitat ambiental d'aquesta és baix.   
2. Com s'ha citat amb anterioritat, els materials aflorants en la zona constitueixen un conjunt margós d'importància.  
En relació amb el tipus de materials existents en la zona, la vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies és baixa. No obstant això, s'han d'extremar les mesures preventives per a garantir que no es produeixen abocaments al terreny tant en la fase de construcció com en fase de funcionament.  
D'altra banda, la cartografia temàtica publicada per la COPUT indica que tot el límit est del sector està afectat per risc de lliscament de grau baix.  
El risc d'erosió actual en la zona és alt, i s'incrementa el risc d'erosió potencial. S'adoptaran mesures en el projecte d'urbanització per a minimitzar els efectes erosius en les zones pròximes al barranc del Sofre, com a conseqüència de l'abocament de les aigües pluvials canalitzades al xaragall de la zona verda, i de l'execució de talussos en aquesta zona per a aconseguir la cota d'urbanització adequada per al polígon.  
El risc sísmic del terme municipal de Benimarfull és mitjà-alt.  
3. El principal aprofitament dels terrenys afectats és l'agrícola de cultius de secà. Així, la vegetació existent en la zona és la pròpia dels esmentats cultius. No s'afecta de manera directa vegetació forestal ni vegetació amb valor ecològic.  
En relació amb la zona incendiada afectada pel projecte, la secretaria de l'Ajuntament de Benimarfull ha emés un certificat sobre les dues parcel·les cadastrals afectades i la qualificació d'aquestes. En data 10 de març de 1998, la primera d'elles estava qualificada en el cadastre com a labor de secà, mentre que la segona està qualificada pel planejament vigent com a zona verda.  
També s'indica que la causa de l'incendi va ser casual i que els terrenys afectats són camps de cultiu abandonats, rodejats d'altres cultius, la carretera i el nucli urbà de Benimarfull.  
En relació amb el tipus de sòl present en la zona, els terrenys presenten una baixa capacitat d'ús com a terrenys amb aprofitament agrícola. L'orientació d'ús proposada per a la zona és la d'agrícola restringit.  
4. Se citen algunes de les espècies animals que poden viure en la zona d'estudi o en els seus voltants, i es destaca que es tracta de fauna característica que utilitza aquest medi per a viure o com a zona de caça. També s'indica que la proximitat del nucli urbà i el fet que es tracte d'una zona transformada, confrontant a un sòl industrial consolidat, fa que la fauna existent estiga acostumada a la presència humana.  
5. La xarxa de subministrament d'aigua potable del sector connectarà amb la xarxa de proveïment del sòl industrial confrontant. La documentació normativa corresponent a la fitxa de l'actuació integrada 6 recull com a condició prèvia a la programació d'aquesta la necessitat d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics en proporció no menor de 10 m3/hi ha i dia per a atendre la demanda d'aigua potable generada, mitjançant la concessió atorgada per l'organisme de conca. En el cas que es realitze un consum excessiu d'aigua es proposa implantar en les indústries mecanismes de reutilització.  
L'evacuació de les aigües residuals generades en el nou sòl industrial es realitzarà mitjançant connexió amb la xarxa de sanejament confrontant de la Reserva per a tallers. La mateixa fitxa estableix la necessitat de garantir la depuració de les aigües residuals generades.  
L'EDAR de Benimarfull està dissenyada amb un cabal de projecte de 100 m3/dia, que permet donar un servei a 774 habitants. El municipi disposa en l'actualitat amb 420 habitants, per la qual cosa l'equip redactor considera que queda prou marge de capacitat per a atendre l'increment d'aigües residuals generat pel polígon industrial.  
Es proposa que les indústries del polígon depuren els seus efluents prèviament a l'abocament d'aquests a la xarxa de clavegueram.  
L'evacuació de les aigües pluvials caigudes en el polígon es realitzarà per escorriment, col·locant una captació d'aigües a la vora de la carretera CV-700 i canalitzant-les fins al barranc del Sofre. Com a complement es planteja una altra captació d'aigües en la zona intermèdia entre les dues unitats d'execució proposades, abocant les aigües al xaragall que desemboca en el barranc del Sofre.  
Pel que fa a la gestió de residus, les terres extretes en la urbanització i construcció seran portades a un abocador autoritzat.  
6. Quant a la climatologia, les precipitacions es donen principalment a la tardor i hivern, amb pics puntuals que poden provocar inundacions. No obstant això, la zona objecte del projecte no està afectada per risc d'inundació. La xarxa de drenatge la constitueix el barranc del Sofre i els xaragalls que desemboquen en ell.  
No s'ha realitzat una descripció dels vents dominants, a fi de valorar els impactes produïts en fase d'urbanització i funcionament sobre el nucli urbà de Benimarfull, ja que es troba pròxim a l'actuació proposada, i les activitats que es poden implantar en ella són emissores potencials de gasos, soroll, pols, etc.  
7. L'estudi d'impacte ambiental expressa que el paisatge de la zona d'actuació està sotmés a una forta pressió transformadora, ja que es tracta de cultius de secà pròxims al sòl urbà del municipi i al polígon industrial confrontant. Al contrari, es destaca la qualitat visual i els contrasts existents en el barranc del Sofre i els terrenys circumdants, on apareixen forts desnivells combinats amb zones cultivades.  
8. S'hi indica que la qualitat ambiental dels terrenys afectats pel projecte és molt baixa, encara que no es justifica la valoració realitzada per als mateixos. També s'indica que l'estudi d'impacte ambiental del PGOU defineix per a tota la unitat ambiental una qualitat ambiental baixa, justificant-se l'empitjorament observat que ha augmentat la pressió sobre els terrenys a causa del desenvolupament de la zona industrial consolidada.  
L'estudi d'impacte ambiental considera el canvi de classificació del sòl com a impacte compatible.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 1 del Pla general d'ordenació urbana de Benimarfull (Alacant), promoguda per l'Ajuntament de Benimarfull, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.  
. L'abocament d'aigües residuals d'origen industrial a la xarxa general de clavegueram haurà d'ajustar-se al que disposa l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
. S'haurà d'identificar el gestor autoritzat dels residus sòlids urbans que es generaran en el polígon.  
Es proposa la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació.  
S'haurà d'identificar l'abocador de residus inerts autoritzat on es depositaran els residus inerts generats.  
. Ja que el traçat de la sendera del Pitxer coincideix amb un camí que limita el sector, la vora d'aquest haurà de respectar l'amplària legal de via, mesura des de l'eix del camí i prenent la meitat de la mateixa a cada costat.  
. Prèviament a la redacció del projecte d'urbanització del sector industrial s'haurà de realitzar un estudi geotècnic l'àmbit d'anàlisi del qual comprenga la totalitat del costat est del sector, on la cartografia temàtica de la COPUT preveu un risc de lliscament baix. Aquest estudi ha de concloure sobre la viabilitat del projecte i l'adopció de les mesures necessàries que permeten garantir una adequada estabilitat de la zona enfront del risc citat.  
La vora est de l'actuació haurà d'integrar-se paisatgísticament en l'entorn que l'envolta, ja que és una zona de vora d'un barranc i a més és perceptible des de l'altre costat del barranc del Sofre.  
. S'hauran d'adoptar mesures preventives per a garantir la conservació d'aquelles restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció que puguen aparéixer en la zona durant la realització dels moviments de terres previs. No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
. S'haurà de completar el programa de vigilància ambiental presentat i descriure el tipus de seguiment a realitzar principalment en la fase d'urbanització del polígon industrial, i definir aquells indicadors ambientals objecte de vigilància, com també el tipus i nombre de controls que s'han de realitzar.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 203/3929VNK  
Promotor: Gas Natural SDG, SA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Projecte de gasoducte ramal Chiva . Utiel.  
Localització: Als termes municipals de Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas, Yátova, Requena i Utiel.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un ramal de gasoducte per a ampliar el subministrament de gas natural per a usos industrial i domèstic a la província de València. El gasoducte s'inicia en la posició existent 15-15.01, eixida VS-7 de la xarxa de Cheste-Chiva-Buñol-Alborache i Turís, i subministrarà gas natural per a consum industrial i domèstic a les poblacions de Requena i Utiel.  
Característiques del projecte:  
. Canonada d'acer a 49,5 bars de pressió amb una longitud total de 58.106 m i diàmetres de 8. i 6. (l'addenda al projecte modifica els diàmetres que inicialment eren de 10. i 8., sense variar l'ample de pista de treball). En tot el recorregut d'aquesta, la canonada anirà soterrada a una profunditat mínima d'1 metre. La canonada disposarà, a més d'una protecció passiva mitjançant un recobriment de polietilé d'alta densitat, d'una protecció mecànica antiroca per a encreuaments especials i una protecció catòdica en tot el recorregut per a la defensa contra la corrosió d'aquesta.  
Juntament amb el gasoducte s'instal·larà en la mateixa rasa un conducte de polietilé per a la protecció de cables de telecomunicacions que puguen instal·lar-se en un futur.  
. Amplària de pista de treball: 10 m utilitzada per a l'excavació de la rasa i l'acumulació de materials extrets d'aquesta, circulació de vehicles i operacions de soldadura. L'amplària de la rasa és de 0,55 m. L'obertura de la pista es realitza mitjançant màquines talladores i retroexcavadores. Si el terreny és rocós s'usarà el martell pneumàtic o hidràulic i es retiraran les roques fraccionades mitjançant retroexcavadora amb casset. En algun cas puntual podria ser necessari l'ús d'explosius.  
. Desbrossament i explanació de la pista de treball, estant el balanç d'excavacions i aportaments molt compensat, en tant que són els mateixos materials extrets els que posteriorment s'empraran per a realitzar el tapat de la rasa i la restitució de terrenys sobre la pista de treball. Els excedents generats s'empren en esculleres o són traslladats a abocadors controlats.  
. Les terres d'horitzons superficials de sòl són retirades selectivament i recollides per separat per a posteriorment ser utilitzades en la restitució.  
. Punts d'encreuament especials: llits, carreteres, etc. L'encreuament del riu Bunyol s'efectuarà mitjançant beines passaaigües de manera que mai no quede tallat el cabal i es possibilite el pas de vehicles i maquinària per damunt.  
. Instal·lacions complementàries:   
. Posicions d'eixida de nova construcció al llarg del recorregut. Se situen totes sobre terrenys de cultiu:  
Pos. 15.15.02 a Buñol: vàlvula de seccionament d'accionament manual.  
Pos. 15.15.03 a Siete Aguas: vàlvula de seccionament d'accionament manual.  
Pos. 15.15.04 a Requena: vàlvula de seccionament d'accionament manual i estació de regulació o mesura per a subministrament a la xarxa de Requena.  
Pos. 15.15.05 a Utiel: vàlvula de seccionament d'accionament manual i estació de regulació o mesura per a subministrament a la xarxa d'Utiel.  
. Estacions de protecció catòdica (EPC).  
. Connexions elèctriques a les posicions:   
. A Chiva: línia elèctrica de baixa tensió soterrada (profunditat 0,8 m) amb longitud de 20 m que partirà del centre de transformació existent i arribarà a la EPC, al costat de la posició 15.15.01.  
. A Utiel: línia aèria de 20 KV i 103 m de longitud, amb conductors nus d'alumini-acer galvanitzat. Tindrà l'origen en línia aèria existent i finalitzarà en el centre de transformació a la intempèrie que es projecta en la posició 15.15.05. Constarà de dos suports.  
. A Utiel: línia elèctrica de baixa tensió per a subministrament d'energia a la EPC núm. 2 situada en la posició 15.15.05.  
Una vegada acabada la instal·lació de la conducció es procedirà a la restauració dels terrenys, i en concret es procedirà a restablir de forma original els accessos, tanques i closos, trapes, talussos, murs, sistemes de regadiu, drenatges, etc. d'acord amb les instruccions dels propietaris o responsables i de l'enginyer i el seu delegat.  
Tramitació administrativa i contingut d'informes   
Antecedents: Expedient de consulta 34/8649-QBL  
Pel promotor es va remetre la corresponent memòria-resum amb traçat, sobre la qual es van efectuar les consultes.  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
. Ajuntament de Chiva.  
. Ajuntament de Buñol: el traçat afecta sòl no urbanitzable comú, de protecció agrícola i d'especial protecció forestal. I l'informe és desfavorable en afectar aquest últim tipus de sòl i no ser autoritzable d'acord amb el planejament.  
. Ajuntament d'Alborache.  
. Ajuntament de Siete Aguas.  
. Ajuntament de Requena.  
. Ajuntament d'Utiel.  
. Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria:  
. Tècnic d'espais naturals: en l'estudi d'alternatives s'hauria d'evitar l'afecció al Lloc d'interés comunitari Serra de Malacara, i en general a les zones muntanyoses entre Buñol i Requena, i ajustar el traçat a l'entorn de l'autovia A-3.  
En tot cas, l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, dins de l'anàlisi de les unitats de vegetació i comunitats faunístiques afectades per les alternatives proposades, les espècies d'avifauna el procés de nidificació de les quals pot veure's afectat per les obres, com també l'afecció d'espècies associades al medi aquàtic si l'actuació afecta llits i barrancs.  
. Informe de la 2a demarcació (Chiva . Buñol . Siete Aguas): afecta les forests d'utilitat pública Malacara núm. 68 pertanyent a l'Ajuntament de Siete Aguas i La Cabrera núm. 66 pertanyent a l'Ajuntament de Buñol, i és la major superfície afectada la d'aquesta última forest, afectant zona arborada i a zona en regeneració postincendi. L'impacte causat dependrà de les cures que es tinguen en la realització de les obres, i serà necessari reduir al mínim els moviments de la maquinària per la forest.  
. Informe de la 3a demarcació: Requena-Utiel: no afecta terrenys catalogats com a forest d'utilitat pública. No es preveu una afecció important pel que fa al moviment de terres, ni en l'aspecte paisatgístic, ni tampoc s'espera sobre la fauna i flora silvestre.  
. Informe de camins ramaders: s'indiquen els camins ramaders que poden veure's afectats i s'indica que haurà de sol·licitar-se la preceptiva ocupació temporal d'aquests.  
. Servei de Prevenció i Planificació de la Direcció General d'Interior: recomana que es confirme que s'ha tingut en compte el risc de despreniment i de lliscament mitjà i baix que s'indica que s'ha considerat en l'estudi geologicogeotècnic. Igualment haurà de tenir-se en compte el risc sísmic als municipis de Chiva, Alborache i Buñol i adequar-se a allò que s'ha preceptuat en la norma sismoresistent.  
. Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura: s'efectuen una sèrie de consideracions i mesures que s'han de tenir en compte.  
. Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi: es considera necessari que el projecte preveja l'afecció a la zona lloc d'interés comunitari (LIC) denominada Serra de Malacara i es proposen dues alternatives, la primera seria la modificació del traçat en el tram d'afecció de la LIC amb un traçat més al nord que evite tant l'àmbit de la LIC com el llit i marges del riu Bunyol (proximitat a la A-3).  
Si no és possible modificar el traçat seria necessari el següent:   
a) Que el projecte d'actuació preveja expressament mesures correctores dels impactes ambientals negatius en relació amb els hàbitats i espècies d'interés comunitari presents.  
b) L'eficàcia d'aquesta mesura ha de ser estimada en el corresponent estudi d'impacte ambiental tenint en compte expressament, les afeccions esperades (directes i indirectes) als hàbitats i a les espècies animals i vegetals d'interés comunitari presents en la zona LIC.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre còpies dels informes rebuts, com també informe relatiu al traçat proposat, estudi d'alternatives i contingut de l'estudi que s'ha de realitzar.  
Expedient. 202/3652-SZT:  
El promotor va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració. Posteriorment va remetre el corresponent projecte d'autorització.  
La Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i informes emesos per la secció forestal amb motiu de la sol·licitud d'ocupació de forest d'utilitat pública per part del promotor:  
Informe de la 2a demarcació: no veu inconvenient a autoritzar l'ocupació temporal sempre que es complisquen els preceptes del condicionat següent:  
1. L'execució dels treballs haurà d'ajustar-se a la legislació forestal i ambiental actualment vigent a la Comunitat Valenciana en especial les emanades de les normes següents: Llei 3/93, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana i el Reglament d'aquesta (Decret 98/1995, de 16 de maig) i Ordre de 30 de març de 1994, de la Conselleria de Medi Ambient per la qual es regulen les mesures generals per a la prevenció d'incendis forestals  
2. Es tindran en compte les següents recomanacions en matèria de prevenció d'incendis forestals que s'enumeren:  
2.1. Tots els vehicles i tota la maquinària autoportant hauran d'anar equipats amb extintors de pols.  
2.2. No es podran emmagatzemar combustibles ni olis per a la maquinària en les zones forestals. També s'hauran de mantenir els camins, pistes, faixes tallafocs o àrees tallafocs lliures d'obstacles que impedisquen el pas i la maniobra de vehicles, i nets de residus o desperdicis.  
2.3. Els repostatges de combustibles o oli es faran en llocs desproveïts de vegetació i es faran amb un extintor disponible amb càrrega i característiques d'acord amb el risc, independentment d'aquell que és obligatori en cada vehicle.  
2.4. Les recàrregues de combustible i olis de les motodesbrossadores es faran igualment en zones desproveïdes de vegetació. Els envasos de combustibles per a aquesta maquinària es depositaran mentre no s'usen en una zona aclarida de matoll i pastiu situada en un lloc en què no donen els raigs del sol directament.  
2.5. Els operaris no podran fumar mentre estiguen manejant material inflamable, explosius, ferramentes o maquinària de qualsevol tipus.  
2.6. Mentre estiguen treballant les màquines autopropulsades haurà d'haver-hi una persona controlant-les a fi que es puga adonar de qualsevol inici d'incendi per espurnes o fregament.  
2.7. No podran quedar restes en les zones forestals ni d'olis, ni peces, ni envasos.  
2.8. Les restes vegetals generades per les motodesbrossadores no podran romandre tallades o acumulades més de 15 dies, i hauran de ser triturades com a màxim en aquest període de temps.  
2.9. Amb caràcter general, en els dies i zones per als quals el Centre Zonal de Llevant de l'Institut Nacional de Meteorologia establisca el nivell 3 de preemergències especificat en el Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana, se suspendran tots els treballs o activitats que puguen comportar greu risc d'incendi com a conseqüència de les ferramentes, maquinària o equips utilitzats per al seu desenvolupament.  
2.10. En cas d'haver de realitzar algun tipus de soldadura, aquesta es realitzarà en zones desproveïdes de vegetació, amb el vent en calma i amb un extintor disposat per al seu ús.  
2.11. El nivell de preemergència diari es podrà consultar en la central de comunicacions d'aquesta Conselleria.  
3. L'empresa sol·licitant haurà de disposar de l'autorització de les entitats públiques titulars de les forests afectades per a la realització de les obres previstes.  
4. Atés el caràcter excepcional de l'autorització i amb l'objecte de causar el menor perjudici possible al medi natural circumdant, l'empresa ocupant adaptarà el traçat proposat en el projecte a la realitat del terreny de manera que discórrega per zones preferentment desarborades o d'escàs interés ecològic. D'altra banda, a fi de salvaguardar el període reproductor de les grans àguiles que habiten en la zona, es recomana no realitzar els treballs en el període comprés entre els mesos de març a juliol, ambdós inclusivament.  
5. L'autorització estarà supeditada a la declaració d'impacte ambiental favorable.  
Informe de la 3a demarcació forestal: no afecta terrenys forestals situats en forest d'utilitat pública o en general a terrenys forestals gestionats per la secció forestal i no afecta LIC ni ZEPA en terrenys de la 3a demarcació.  
Amb data 26 de febrer de 2004 es va remetre pel Servei Territorial d'Indústria un escrit que adjunta estudi d'impacte ambiental i documentació que acredita el tràmit d'informació pública de l'estudi (DOGV núm. 4605, de 10.10.2003), com també còpia de les al·legacions rebudes durant aquest.  
Amb data 6 d'abril de 2004 la Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia d'addenda al projecte en què es modifiquen els diàmetres de les conduccions però no l'ample de la pista de treball, com també resposta del promotor a les al·legacions.  
Amb data 22 de juliol de 2004 es va remetre per la Direcció General de Patrimoni Cultural informe favorable a l'estudi de patrimoni cultural valencià presentat pel promotor respecte al projecte referit complementat per l'estudi arqueològic de detall i les mesures correctores i de vigilància que en ell es recullen.   
En considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics s'aplicarà el títol III de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, i recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la pertinent autorització d'aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Respecte als jaciments no inventariats que puguen aflorar durant l'execució de les obres, s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar convenientment la zona afectada i comunicar immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural i s'iniciaran els tràmits necessaris per a l'obtenció dels corresponents permisos d'excavació arqueològica en la zona afectada.  
La incidència de l'obra sobre el patrimoni paleontològic es desprén que no serà significativa, no resultant necessari l'adopció de mesures correctores per a la seua salvaguarda, no obstant qualsevulla troballa d'interés rellevant en aquesta matèria haurà de ser comunicat a la Conselleria de Cultura o als ajuntaments afectats segons l'article 63 de la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Respecte al patrimoni etnològic, aquest no serà directament afectat.  
Al·legacions  
Es relacionen a continuació un resum de les al·legacions remeses:  
1. Ajuntament de Buñol: el traçat afecta sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal. Si bé l'article 230 de les normes subsidiàries, que regula el sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola permet admetre amb limitacions l'obra prevista, l'article 236 que regula el sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal no autoritza aquest tipus d'instal·lació i obra. L'informe és desfavorable en discórrer per sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i no ser autoritzable d'acord amb el planejament.  
2. Manuel Jiménez García, propietari de les parcel·les 720 i 669 del polígon 35 del municipi de Requena destinades a l'agricultura. S'oposa a la partició de la seua finca pel projecte, i sol·licita que s'estudien traçats alternatius que eviten aquesta afecció.  
3. Jesús Cárcel Cárcel, propietari de la parcel·la 17, polígon 31 del municipi de Requena dedicada al cultiu sol·licita modificació de traçat pel perjudici que causarà al cultiu i tenint en compte les limitacions d'ús que imposa el projecte.  
4. José M. Izquierdo Pastor sol·licita que el traçat discórrega pel camí que confronta la seua propietat i en cas contrari que se li indemnitze pels perjudicis causats.  
5. Carmen Gimeno Carrascosa al·lega errors en l'assignació de propietaris i direccions en determinades parcel·les.  
6. Celia García Martínez, propietària de parcel·les de cultiu s'oposa al traçat, i indica que es busque l'alternativa que menys perjudici cause a aquest.  
7. M. Ángeles Fuertes García al·leguen es tinguen en compte una sèrie de circumstàncies en el moment de valorar el terreny.  
Resposta a les al·legacions per part del promotor:  
1. El promotor entén que l'informe és desfavorable únicament respecte al tram que afecta sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, havent sol·licitat la declaració d'interés comunitari del ramal al Servei de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge la qual cosa permetrà la instal·lació del tram afectat en aquest tipus de sòl.  
2. La instal·lació no comporta divisió de la finca i no impedeix l'aprofitament d'aquesta ja que es permet la plantació de vinya damunt del gasoducte, i respecte a les variants es desestimen ja que implicarien afectar tercers a més d'estar limitada per edificació pròxima, no obstant s'intentarà ajustar el traçat per a minimitzar l'afecció.  
5. Es procedeix a esmenar els errors.  
3. S'intentarà ajustar en la mesura que siga possible el traçat a una filera de vinya, es pagarà la indemnització que corresponga, tenint en compte que la instal·lació no impedeix la plantació de vinya en la franja de servitud.  
6. Se li respon de manera semblant a l'al·legació núm. 3.  
7. Es pagaran convenientment els béns i drets afectats i la valoració dels perjudicis causats es farà conforme a llei.  
4. Desestimació la modificació de traçat pel fet que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les diverses i capritxoses formes dels límits i a més s'afectaria tercers que tindrien el mateix dret que el sol·licitant. Es pagaran les corresponents indemnitzacions i se li indica que la instal·lació no és incompatible amb l'aprofitament.  
8. S'accepten les condicions tècniques de l'informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació.  
9. Respecte a la Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures s'accepten les condicions tècniques establides en l'informe.  
10. Respecte a la demarcació de carreteres de l'Estat a València s'accepten les condicions tècniques establides en l'informe.  
11. Respecte a Iberdrola Distribució, SA s'actuarà segons les seues indicacions pel que fa a les afeccions a les xarxes d'aquesta.  
12. Respecte a Telefónica se li comunicarà amb antelació l'inici de les obres.  
13. Respecte a EGEVASA es posaran en contacte amb ells segons el que sol·licita.  
Respecte a què el traçat discorre per sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, cal precisar que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes de les instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny superior o igual a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública conforme a l'article 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i conforme a l'article 103 de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs. Els articles del capítol citat regulen aquest tipus d'infraestructures.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental analitza diverses alternatives de traçat:  
En l'estudi d'alternatives es té en compte com a condicionants el traçat a més de l'existència de zones amb vegetació natural, també l'existència de nuclis urbans, en tractar d'allunyar el traçat d'aquests en la mesura que es puga com a mesura de seguretat i minimització del risc, i també la interferència amb plans de desenvolupament d'infraestructures, plans d'urbanisme, etc.  
S'estudien diverses alternatives de traçat que discorren al nord de l'autovia A3 i una al sud, i s'evita discórrer pel LIC Serra de Malacara o es redueix la longitud d'afecció a aquest. Aquestes alternatives presenten, segons l'estudi, una sèrie de dificultats que es resumeixen a continuació i que influeixen per a ser descartades i triar el traçat bàsic:  
Alternativa 1: afecció al parc eòlic de la Serra de la Cabrera pel qual discorren nombrosos cables elèctrics, encreuament de quatre barrancs d'orografia complicada, afecció a la pedrera d'Àrids Arribas utilitzada per al farciment amb fangs de la cimentera de Buñol, a la concessió minera La Rabosera II i al sòl industrial del Pla. Es descarta fonamentalment pel risc que comporten les voladures.  
Alternativa 2: Afecta sòl urbà i industrial de Buñol i Siete Aguas, als terrenys de la ciutat esportiva del Llevant UE, SAE, a la concessió minera la Rabosera II, discorre al costat del límit de les pedreres de marbre del barranc de la Venta per terrenys a mitja vessant molt inestables per a la canonada, i es veu agreujat per la proximitat a voladures. També travessaria terrenys amb abundants edificacions i actuacions que obligarien a innumerables canvis de direcció i a partir de la colònia de la Mina ascendiria per un gran pendent per a evitar les revoltes de la A3 i generaria grans desmuntes.  
Alternativa 3: afectaria també el LIC Serra de Malacara en menor longitud però creuaria el riu Bunyol per zona valuosa i de pronunciat pendent.  
Les alternatives inicialment suggerides des d'aquesta Conselleria també presenten problemes semblants segons l'estudi.  
Finalment es decanten d'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi pel traçat bàsic que afecta el LIC Serra de Malacara però discorrent majoritàriament en paral·lel a pistes forestals existents, recolzant-se en part en cultius i travessant zones amb la coberta vegetal natural degradada per incendi. Segons l'estudi no presenta dificultats tècniques en evitar l'acostament a concessions mineres on es realitzen voladures i als plans urbanístics existents i previstos, i les dificultats geomorfològiques són menors. L'estudi tria aquesta opció com a traçat final.  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental estima que els terrenys al voltant de l'autovia A3 i de la Serra de la Cabrera presenten un major grau d'antropització i un menor grau de desenvolupament, estat de conservació i diversitat de la vegetació que els terrenys que formen part de la serra de Malacara, i igualment des del punt de vista de la fauna.   
L'estudi al nostre entendre intenta evitar l'entorn de l'autovia A3 i de la serra de la Cabrera fonamentalment per a evitar interferències amb infraestructures existents o previstes, plans de desenvolupament urbanístic, zones amb edificacions i zones mineres, triant el traçat bàsic que creua el riu Bunyol travessant la serra de Malacara per l'extrem oriental d'aquesta, però intentant reduir l'afecció a la vegetació natural en intentar ajustar-se a pistes forestals, cultius, faixes i àrees tallafocs.  
Del traçat triat finalment (traçat bàsic):  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.  
Segons l'estudi:  
Es travessa el riu Bunyol, i diverses rambles i barrancs poc profunds amb escassa vegetació en general. La qualitat de les aigües en aquests rius és baixa per abocaments.  
La vegetació natural de la zona està composta fonamentalment per pinedes i matoll degradat en la part central del traçat i per cultius en la zona de Xiva i des de Requena a Utiel. De la vegetació de ribera es pot destacar el riu Bunyol amb la presència de lledoners (Celtis australis), xops (Populus x canadiensis) i salzes (Salix eleagnus).  
Respecte a la fauna d'acord amb les dades de treball de camp i bibliogràfics de l'estudi, amb potencial presència en la zona es destaquen les espècies següents: àguila real, àguila de panxa blanca, falcó pelegrí, blauet, merla aquàtica, mussol reial, salamandra i granota d'esperons i els peixos: madrilleta roja i llopet de riu.  
Els principals elements del medi que es veuran afectats seran la flora i la vegetació, la fauna, el sòl i el paisatge.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que en la descripció de la vegetació no s'ha entrat en detalls, i per exemple a la serra de Malacara es parla només de garriga densa de talla mitjana, i es poden distingir diferents formacions vegetals, entre les quals dominen els coscollars (Querco cocciferae-Lentiscetum i Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae) i després els romerars i timonedes (Thymo piperellae-Helianthemum marifolii) que es distribueixen en mosaic, densos i entre aproximadament 0,5 i 1 m d'alçària. També estan presents colònies de Brachypoium retusum (Teucri fruticós pseudochamaepityos i Phlomido lychnitidis-Brachypodietum ramosi) i en zones més ombrívoles herbassars de Brachypodium phoenicoides (Lathyro tremolsiani-Brachypoidetrum phoenicoidis). En aquestes formacions pot haver-hi en algunes zones abundància de brots o més puntualment una cobertura arbòria de pi blanc (Pinus halepensis). En zones amb afloraments calcaris poden distingir-se formacions rupícoles amb Chiliadenus glutinosa i Satureja obovata i plantes crassifòlies com Sedum album i Sedum sediforme. En les zones més altes els coscollars i romerars presenten rodals de carrasques (Quercus rotundifolia) de port arbustiu.   
En la mateixa serra de Malacara en ascendir en altura s'observa el canvi en les formacions vegetals, en les quals desapareixen o es fan molt rars els elements termòfils com Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus i Erica multiflora. Aquest canvi es fa molt evident en desplaçar-nos cap a l'interior (Requena . Utiel) on passen a dominar els coscollars i romerars molt poc diversos amb abundància de pi blanc i són més freqüents els exemplars o rodals de carrasques.  
En el barranc de la Collada del Gos existeixen en les vessants pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) densos amb bosc baix de coscoll, bruc (Erica multiflora) i romer i en el barranc s'observen zones amb llorer bord (Viburnum tinus) i arç alb (Crataegus monogyna), i en zones rocoses savina negral (Juniperus phoenicea) i molt puntualment noguerola (Pistacia terebinthus), que presenten un estat de conservació i desenvolupament acceptable.  
Al riu Bunyol hi ha salzedes (probablement de Salix atrocinerea o híbrid entre aquest i Salix eleagnus subsp. angustifòlia) i xopades (Populus sp.), amb abundància d'exemplars de Celtis australis de gran port.  
En l'entorn del barranc Rubio hi ha rodals de carrasques amb coscoll i exemplars d'aquesta última de port relativament gran, a més de xopades i restes d'omedes (Ulmus minor).  
Igualment respecte a la descripció de la fauna, es dóna un llistat amb nombroses espècies on s'indica el grau d'amenaça o protecció, però el llistat en alguns casos s'estima que es basa més en fonts bibliogràfiques generals que en dades de camp. La presència de grans rapaces en la zona és certa, però no s'indica si hi ha zones de nidificació pròximes. La presència de merla aquàtica (Cinclus cinclus) i de madrilleta (Chondrostoma arcasii) en el tram del riu Bunyol afectat es desconeix i s'estima que no és probable per les característiques del llit en aquesta zona.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi qualifica els impactes majoritàriament com a moderats i en menor grau com a compatibles, i en destaquen els següents:  
. Sobre la coberta vegetal es considera moderat tenint en compte les característiques i les possibilitats de revegetació d'aquesta. En l'encreuament de cursos hídrics l'impacte es considera igualment moderat.  
. Sobre la fauna l'impacte es considera compatible per a la major part del traçat i moderat en les zones en què hi ha hàbitats de fauna catalogada. La possible afecció a espècies protegides per accident representaria un impacte sever, sent necessàries les mesures preventives.  
. Sobre el sòl es considera moderat per compactació, i poden adoptar-se mesures correctores.  
. Sobre els cursos hídrics moderats en cinc d'ells per alteració del relleu, terbolesa en aigua en el cas del riu Bunyol i eliminació de la coberta vegetal.  
. Sobre el paisatge es considera com a compatible en general i com a moderat en les zones d'encreuament de cursos hídrics i zones amb vegetació natural, sent possible l'adopció de mesures correctores, en especial en aquells trams de pendent acusada.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que l'impacte ambiental del traçat triat en conjunt és sever ja que malgrat presentar zones àmplies amb menor impacte i de menor rellevància en discórrer per terrenys agrícoles, discorre també per una zona central de major valor i sobre la qual l'impacte és major: encreuament del riu Bunyol, encreuament del barranc de la Collada del Gos i principalment el lloc d'interés comunitari Serra de Malacara i altres zones forestals (Siete Aguas, barranc Rubio, etc.). En el cas de la Serra de Malacara si bé es tracta d'un espai en conjunt de valor alt, el traçat s'ha intentat ajustar a pistes forestals, terrenys de cultiu i faixes i àrees tallafocs, per a reduir l'impacte a ocasionar. Tenint en compte el valor ambiental dels terrenys travessats, la superfície afectada, l'impacte previsible, les característiques de l'obra (conduccions soterrades, intentant minimitzar moviments de terres en seguir línies de màxima pendent) i la previsible posterior regeneració natural de la zona afectada, el projecte es considera ambientalment acceptable, però s'estima necessària la implantació de mesures preventives i correctores que reduïsquen l'impacte previst.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
De la documentació presentada es destaquen les següents mesures correctores:  
. Contractació d'assistent tècnic ambiental a peu d'obra.  
. Pla de prevenció d'incendis.  
. Previ a l'inici dels treballs es realitzarà una comprovació de les espècies de flora per si alguna està inclosa en els catàlegs d'espècies amenaçades per a evitar la seua eliminació o si fóra necessari el seu transplantament. S'establiran perímetres de protecció de masses forestals en funció de les espècies per a evitar danys indiscriminats.  
. Per a la fauna, previ a l'inici dels treballs s'efectuarà una prospecció de camp en què es comprove l'inventari aportat, verificant la no-existència d'individus inclosos en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades i en el Catàleg valencià, podent efectuar xicotetes variacions de traçat i adequació de les obres per a evitar les èpoques crítiques per a ells. Per a l'avifauna es comprovarà a escassa distància tant espacial com temporal de la traça i el calendari d'obra s'ajustarà de manera que no coincidisca amb el període reproductor per a l'avifauna (març a juliol).  
. Sobre els cursos hídrics: es col·locarà geomalla en els marges durant les obres per a evitar erosió. Ús de beines passaaigües perquè el llit amb aigua puga continuar fluint. L'encreuament del riu no es prolongarà més d'una setmana i es realitzaran preferentment en època estival. Per a la prova hidràulica es disposarà d'autorització de la confederació hidrogràfica corresponent, havent de tenir en compte el cabal ecològic del riu i la qualitat de l'aigua que s'abocarà a ell una vegada efectuada.  
. Restitució de tanques, closos, murs, etc.   
. Disposar de la presència d'un arqueòleg encarregat del seguiment que realitze tasts en els llocs on s'han inventariat jaciments.  
. En els espais protegits no s'instal·laran platges de recollida i abocadors.  
. Retirada de terra vegetal i emmagatzematge junt amb restes vegetals triturats procedents del desbrossament, per a la posterior restauració.  
. S'aporta un projecte específic de restauració ambiental que comportarà les següents accions depenent dels trams a afectats treball superficial (passada de conreadora), instal·lació de mantes orgàniques o geomàlles, plantació amb espècies autòctones de la zona, arbustives, i reg de plantació. En els encreuaments de cursos hídrics ús de gabions o esculleres com a protecció de marges i implantació de vegetació.  
. Mesures correctores establides en l'estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) i en l'estudi arqueològic de detall presentats pel promotor. Es recomana establir com a mesura preventiva bàsica un control arqueològic realitzat per un tècnic competent que comprenga el conjunt de moviments de terra necessaris per a la instal·lació de la canonada.  
L'estudi d'impacte ambiental consta d'un programa de vigilància ambiental.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que sobre les mesures preventives i correctores adoptades en l'estudi han de realitzar-se una sèrie de correccions i modificacions, com també introduir mesures addicionals per a reduir l'impacte que es generarà i millorar la seua eficàcia, en especial en el tram que discorre per terrenys forestals i en el que afecta el lloc d'interés comunitari Serra de Malacara, encreuament del riu Bunyol, encreuament del barranc de la Collada del Gos i encreuament del barranc Rubio.  
Cal tenir en compte que la recuperació de la vegetació afectada per les obres es produirà a llarg termini, i variaran aquesta i el temps de recuperació segons les circumstàncies: formació vegetal afectada, forma d'obertura de pista de treball, etc. La remoció del terreny, en les zones en què es duga a terme ocasionarà la invasió d'espècies oportunistes i pioneres durant la primera fase i que posteriorment seran desplaçades per altres, però que inicialment compliran un paper de protecció enfront de l'erosió. És important adoptar mesures addicionals i corregir les propostes per a reduir l'impacte a ocasionar o facilitar i accelerar la regeneració de les diferents formacions vegetals, tant coscollars com romerars o formacions més singulars com rupícoles o herbassars. Aquestes mesures han de centrar-se principalment en l'ajust del traçat i el mètode d'obertura de la pista de treball, però també en una revegetació adequada que ajude a la regeneració natural. És important reduir o evitar l'afecció sobre els coscollars millor conservats i desenvolupats, rodals de carrasca, herbassars amb espècies singulars o amenaçades, etc.  
S'ha de complir allò que s'ha indicat en l'informe de la Conselleria de Cultura i les propostes de mesures correctores i protectores dels estudis sobre el patrimoni cultural presentats pel promotor i abans citats. Igualment es considera necessari el seguiment dels treballs per un arqueòleg.  
En relació a l'afecció als camins ramaders i forests d'utilitat pública se sol·licitarà les autoritzacions pertinents davant d'aquesta Conselleria.  
Igualment se seguiran les indicacions efectuades per la Direcció General d'Interior en l'informe reflectit en aquesta declaració, com també les condicions establides en l'informe de la 2a demarcació forestal de València.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte ramal Chiva-Utiel, que afecta els termes municipals de Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas, Yátova, Requena i Utiel, el promotor dels quals és Gas Natural SDG, SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb el que indica la documentació presentada, com també els condicionants de l'apartat segon.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Mesures preventives per a la flora i vegetació: prèviament a l'inici de les obres es realitzarà una inspecció exhaustiva de la traça per personal qualificat i sotal la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, per a detectar la presència d'espècies de flora amenaçades, exemplars naturals o de cultiu singulars o de gran envergadura, formacions vegetals amenaçades o rellevants, i establir les mesures que s'han d'adoptar, que podran incloure el desviació de la traça o el transplantament d'exemplars segons determinen els serveis tècnics referits.  
En el tram entre l'inici del ramal (posició 15.15.01) i l'encreuament del riu Bunyol a l'altura d'aqueixa població el traçat projectat discorre en paral·lel a un ja existent i ha d'evitar mitjançant xicotetes variants de traçat, o fins i tot poda, l'afecció als exemplars de garroferes i oliveres de major port.  
2. Mesures preventives per a la fauna: prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació es realitzarà una inspecció exhaustiva de la traça i el seu entorn, sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria per a detectar la presència d'espècies de fauna amenaçades o singulars i establir segons determinen els serveis tècnics abans referits les mesures que s'han d'adoptar que podran incloure desviació de la traça, restriccions en el període d'execució de les obres i del mètode d'obertura de la rasa (possibilitat d'ús d'explosius) segons el cas. A la Serra de Malacara les obres (moviments de terres, instal·lació de canonades, etc.) hauran de dur-se a terme fora del període comprés entre el mes de gener i el mes de juliol, ambdós inclusivament, i els serveis tècnics abans referits poden introduir les modificacions que estimen més convenients segons les circumstàncies.  
Respecte a aquest punt tindran especial interés els encreuaments de llits, en concret el riu Bunyol, tant de respecte a la fauna terrestre i avifauna com a la fauna aquàtica.  
3. En relació a l'encreuament del riu Bunyol (V-V-181 i V-V-182) haurà de modificar-se el que és necessari de manera que s'evite l'afecció a les xopades i salzedes presents en el llit, com també als exemplars de gran port de Celtis australis, Ficus carica i Púnica granatum entre altres, mantenint el traçat d'ascens pel relleu pròxim (vèrtexs V-V-183 a V-V-185). S'efectuarà davall la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, i haurà d'aportar-se la documentació corresponent davant d'aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquesta prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació.  
Encreuament del barranc de la Collada del Gos: es variarà el traçat de manera que s'evite l'afecció a la zona de major valor d'aquest sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, havent d'aportar-se la documentació corresponent davant d'aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquesta prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació.  
S'haurà d'ajustar sota supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial l'encreuament del barranc Rubio i voltants per a evitar afectar els rodals de carrasques existents i exemplars de gran port de coscoll, com tampoc minimitzar l'afecció a la xopada i omeda.  
4. Respecte al traçat per terrenys forestals, en general i en especial en el LIC Serra Malacara, sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, s'haurà d'ajustar més el traçat, en la mesura que siga possible, a pistes forestals, faixes i àrees tallafocs per a minimitzar l'afecció a la vegetació, fent-lo compatible amb la circulació de vehicles i maquinària forestal i sempre que no s'afecte formacions vegetals singulars sota la supervisió dels serveis tècnics referits.  
5. Es complirà el que estableix l'informe de la 2a demarcació forestal de València reflectit en aquesta declaració.  
6. Prèviament a l'inici de les obres s'haurà de complir qel que estableix per a aquest tipus de projectes el capítol XX (articles 73, 74 i 75) de la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003.  
7. Els materials inerts procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball, que per les característiques d'aquests no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.  
Altres materials residuals de l'obra, com cables, restes de tancaments, etc. el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran depositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.  
8. Zona d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:  
8.1. La ubicació d'aquestes zones s'establirà sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, que podran establir els canvis que consideren oportuns. Dins de la superfície inclosa en el LIC Serra de Malacara no se situaran aquest tipus de zones, excepte autorització expressa dels serveis tècnics abans referits   
8.2. Les zones d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o desproveïts de vegetació natural.  
8.3. Els depòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge, i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancament temporal d'aquestes.  
8.4. Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la restauració d'aquestes d'acord amb les mesures previstes per a la restauració de la traça del gasoducte.  
9. Préstec de materials:  
. En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.   
10. Mètode d'obertura de pista de treball: sota la supervisió i conformitat dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria s'establirà el mètode d'obertura de pista de treball per a les diferents zones seguint en la mesura que es puga els següents criteris, per a facilitar la regeneració natural, reduir l'impacte sobre la vegetació, sòls i paisatge:  
10.1. En els terrenys forestals amb caràcter general no es procedirà a obrir la pista de treball amb retirada de la capa superficial de sòl i amb moviments de terra sempre que la morfologia del terreny ho permeta, limitant-se al desbrossament de la vegetació eliminant exclusivament la part aèria, mitjançant el mètode de frega, i sempre que l'envergadura i estructura de la vegetació faça necessària aquesta última operació. Es podrà condicionar la pista aportant material de la mateixa obra únicament en el cas que resultara imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.  
L'aplicació d'aquesta condició tindrà més importància en aquelles zones forestals en què el sòl estiga limitat en profunditat per roca mare consolidada, en ser la grossària del sòl xicoteta.  
10.2. En la resta de zones el mètode d'obertura serà el previst.  
11. La retirada de la capa de sòl superficial i desbrossament i trituració de la vegetació per a posterior ús en els treballs de restauració es durà a terme d'acord el que estableix el punt 10.  
12. Les labors de descompactació seran com estableix l'estudi excepte per al que estableix el punt 10.1 d'aquesta declaració. En aquestes zones seran els serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria els que determinen una vegada concloses les obres la necessitat descompactació i el mode més convenient. Ha d'evitar-se la descompactació en la mesura que es puga per a no afavorir espècies oportunistes de terrenys remoguts, no obstant això pot ser necessària per a permetre la regeneració, i en aquest cas serà superficial o limitada al lloc del clot de plantació si el sòl està limitat en profunditat per roca mare consolidada i té poca grossària, llevat que per la necessitat d'accés de la maquinària l'aportació de material haja sigut significativa.  
13. Respecte a les actuacions de revegetació:  
. Època de plantació: amb caràcter general entre octubre i febrer ambdós inclusivament.  
. El seguiment de les plantacions s'efectuarà durant almenys dos anys des que s'efectuen.  
. Les plantes seran d'una o dues sabes i no superaran els 50 cm. d'alçària, a excepció de les espècies de ribera les quals no superaran els 100 cm.  
. L'origen de les plantes serà de vivers pròxims al lloc de plantació, rebutjant-se en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o diferents de les autòctones.  
. Les unitats de plantació es modificaran segons els criteris següents:  
. La densitat de plantació serà superior a 0,25 unitats/m2, variant segons les espècies utilitzades.  
. Les unitats de plantació han de ser més variades tenint en compte les diferents situacions que es donen al llarg de la traça en les formacions vegetals:  
. Augmentar en la mesura que es puga la diversitat d'espècies en les unitats de plantació.  
. Introducció de carrasca (Quercus rotundifolia) puntualment en les zones en què apareix (a partir de la Serra de Malacara inclosa). El pi blanc (Pinus halepensis) s'introduirà en aquelles zones en què s'afecte pinedes d'aquesta espècie o zones amb regenerat de brots.  
. En les zones més tèrmiques s'inclourà en baixa proporció Pistacia lentiscus (llentiscle) i Chamaerops humilis (margalló), i en major proporció Erica multiflora (bruc d'hivern). Puntualment en zones rocoses es pot incloure Juniperus phoenicea (savina negral).  
. En les unitats tipus garriga han de dominar Quercus coccifera, Juniperus oxycedrus i Rosmarinus officinalis, i podran complementar-se amb Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Lavandula latifolia i Thymus vulgaris.  
. En les àrees i faixes tallafocs s'adaptaran les espècies i densitats als criteris que indiquen els serveis forestals de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, en especial pel que fa a espècies que puguen assolir port arbori.   
. Ceratonia siliqua i Olea europaea només han d'utilitzar-se en zones que travessen antics cultius abandonats d'aquestes espècies. L'ocupació de Junglans regia ha de circumscriure's a zones junt amb camps de cultiu i puntualment.  
. No s'utilitzaran Citrus llima, Citrus sinensis, Prunus dulcis i Acer negundo, per ser espècies de cultiu o exòtiques, Ni Lavandula stoechas per ser pròpia de terrenys silicis i no ser adequada per a les zones seleccionades. Tampoc no s'usarà Ficus carica.  
. En l'encreuament del riu Bunyol s'utilitzaran Populus nigra, Populus alba, Celtis australis, Salix atrocinerea (es prendran estaques del mateix riu), Smilax aspera i Hedera helix. En aquesta zona es preveurà un programa de vigilància especial per a fer un seguiment de manera que s'assegure que les plantacions d'aquestes espècies no són desplaçades per Arundo donax per a la qual cosa es preveuran durant almenys cinc anys tallades de canyes fins que la vegetació arbòria reduïsca el creixement de la canya.  
. La resta d'unitats de plantació de ribera hauran d'adaptar-se a les característiques del barranc (major o menor humitat edàfica): podent utilitzar-se salzes si n'hi ha, elaborant-se les estaques de plantació a partir dels exemplars de la zona, també s'utilitzarà Crataegus monogyna i espècies pròpies de la màquia com Quercus coccifera, Rhamnus alaternus (aladern) i Juniperus oxycedrus (càdec). L'ús de lianes haurà d'adaptar-se a les característiques de la zona (major o menor termicitat): Smilax aspera, Rubia peregrina, Lonicera implexa, Hedera helix, etc.  
. L'ús d'Ulmus minor (om) en zones de ribera se supeditarà al que determinen els Serveis Tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
. L'ús d'esculleres en l'encreuament de rius o barrancs i rambles estarà condicionat al fet que s'engraven aquestes amb terra per a afavorir la regeneració natural.  
. En zones amb pendent acusat a més de la instal·lació de geomalles es valorarà la conveniència d'efectuar sembres amb espècies adaptades a les condicions ecològiques de la zona i de ràpid creixement. En aquestes sembres es donarà preferència a l'ús d'espècies autòctones presents en la zona com Bracypodium retusum, Rosmarinus officinalis, Cistus albidus, etc.  
La realització de cavallons perpendiculars a l'eix de la traça que desvien l'aigua cap als laterals en les faixes i àrees tallafocs estarà supeditat a allò que s'ha indicat pels serveis forestals de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
Es presentaran davant d'aquesta Direcció General les modificacions de les revegetacions plantejades.  
14. Es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders en cas d'afecció, sol·licitant les autoritzacions corresponents davant d'aquesta Conselleria, i igualment s'obtindran les autoritzacions pertinents d'ocupació de forests d'utilitat pública.  
15. Respecte al patrimoni cultural es complirà el que estableix l'informe de la Conselleria de Cultura de data d'entrada en aquesta Conselleria, de 22 de juliol de 2004, reflectit en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també allò que s'ha determinat en la documentació presentada en la Conselleria de Cultura: estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) i estudi arqueològic de detall.  
Es considera necessari que existisca un seguiment de les obres per arqueòleg per al compliment de tot l'anteriorment indicat. Si es produeixen descobriments de jaciments arqueològics o d'interés cultural durant l'execució de les obres s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar la zona convenientment i comunicar la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural perquè determine les mesures que corresponguen.  
16. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'obra haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'espais naturals protegits d'aquests mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
17. Es procedirà a la restitució de tots els murets de pedra seca afectats per les actuacions.  
18. Respecte a les línies elèctriques, es procedirà a l'aïllament dels conductors en almenys 1 metre a un costat i a l'altre dels aïlladors, havent d'aïllar-se també tots els ponts d'unió entre els elements en tensió dels suports i també del transformador a la intempèrie.  
19. La promotora contractarà una assistència tècnica ambiental encarregada del seguiment de les obres i compliment de les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental. Per part de l'assistència tècnica ambiental contractada per la promotora es comunicarà a aquesta Direcció General els resultats del seguiment de les obres i del compliment de les mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament  
Promotor: AVICOPE, CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Jérica (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Polígon 13, parcel·la 590 i 591, del terme municipal de Jérica (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una activitat avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació inicial està constituïda per dues naus situades a la parcel·la 592, del polígon 13, amb capacitat màxima per a 40.000 aus. L'ampliació projectada consistirà en la construcció de tres noves naus, de semblants característiques constructives, amb capacitat per a 18.000 pollastres/nau. La capacitat total de l'explotació serà de 47.596-115.135 pollastres/cicle.  
L'activitat consistirà en l'engreixament de pollastres fins a aconseguir els 2 kg de pes viu, moment en què seran destinats a escorxador. Es realitza 5,5-6 cicles/any.  
La criança es realitzarà sobre jaç, generant-se anualment 2.200 t de gallinassa, que serà retirada per una empresa aliena a l'explotació (Agrimartín, CIF: A-44134427, domiciliat en la ctra. de Rubielos de Mora a Escorihuela km 1.8, al terme municipal de l'Escorihuela .Terol).  
Es construirà una plataforma per a retirada de la gallinassa situada en la part posterior a les naus que es dotarà de pendent suau (0,2%), amb rastell lateral el qual canalitzarà en cas de pluja, els possibles lixiviats que es produïsquen, els quals seran conduïts mitjançant canonada a depòsit de 1.000 l.  
Com a mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, s'inclou:  
. Evitar l'entrada a la nau de persones i animals aliens a aquesta.  
. Col·locar a l'entrada de cada zona safates de desinfecció que obligatòriament s'hauran de xafar tant a l'entrada com a l'eixida.  
. Efectuar buit sanitari de mínim . setmana.  
. Eliminació de cadàvers, retirant-los provisionalment a contenidor, del qual seran retirats per una empresa gestora a aquest efecte.  
. S'utilitzarà un insecticida amb acció larvicida en l'explotació, especialment dissenyat per a l'aplicació d'aquest en fems i restes de pinso, si aquests hi existiren.   
Els residus perillosos, derivats de les restes dels tractaments amb productes farmacològics i insecticides utilitzats en l'explotació, com també del material de rebuig d'aquests, seran eliminats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, de la qual, se'n contractarà els serveis.  
El proveïment d'aigua potable es realitza des de la xarxa d'aigua que procedent de pou ja existent (no es justifica disposar de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
El sistema de gestió de cadàvers proposat no conforme entre el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental d'activitat, ja que el primer proposa la retirada per empresa gestora autoritzada a aquest efecte, mentre que l'estudi d'impacte ambiental inclou, com a mesures correctores, la construcció de fossa de cadàvers, perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes en l'explotació.  
En data 16 de novembre de 2004 es realitza visita de camp, en la qual es constata que l'explotació disposa de tanca perimetral, que inclou la parcel·la ocupada per les dues naus, dues naus contigües en direcció NOE (la parcel·la 702 i 591, cultivades d'oliveres) i a continuació, i en la mateixa orientació, la parcel·la 590, on pretén construir les tres naus, i en la qual s'ha dut a terme el condicionament del terreny per a iniciar-ne la construcció. L'entrada a les dues naus existents no disposa de gual sanitari, i comunica el promotor que existirà una única entrada des de la parcel·la 590 per la qual s'accedirà al total de les instal·lacions. Mentre no s'execute l'ampliació i el nou gual sanitari, l'explotació haurà de disposar, tal com estableix la legislació vigent, de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació. L'activitat existent no disposa de femer, i indica el promotor que la coberta on es resguarda maquinària agrícola, fa de femer. La necessitat de disposar després de l'ampliació d'un femer que puga assumir la gallinassa generada en un cicle d'engreixament, justifica que aquest es dimensione considerant el total del residu generat en les cinc naus, ja que no es considera acceptable la coberta indicada pel promotor com a femer de les dues naus existents.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Jérica, de data 29 de juliol de 2004.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 158, de 30 de desembre de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, i s'hi ha presentat una al·legació.  
2. Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada per un veí confrontant a l'activitat que posseeix un habitatge pròxim a l'explotació (de la qual no ha aportat cèdula d'habitabilitat, document imprescindible per a considerar legal la situació de l'habitatge), manifesta el rebuig a l'activitat, ja que actualment existeixen ja dues naus dedicades a la recria de pollastres (propietat de la mateixa empresa que desitja instal·lar les tres noves naus), que generen una sèrie de molèsties, com són l'emissió de sorolls produïts pels ventiladors o sistema de condicionament d'aire i temperatura, unit a les males olors que emeten, especialment per la putrefacció de les aus mortes que de manera habitual van abocant a tres clots perforats a la vora les naus, molèstia que s'acreix a l'estiu, i en funció de la direcció del vent. L'ampliació de l'explotació en tres noves naus, fa suposar que s'incrementaran l'efecte negatiu que comporta l'explotació per a la parcel·la confrontant.  
Segons l'art. 2n de la Llei de la Generalitat Valenciana 3/1989, de maig, d'activitats qualificades: Sol·licitada la llicència municipal per a exercir una activitat sotmesa a aquesta llei, l'alcalde la denegarà quan no s'ajuste a les normes establides en els plans d'ordenació urbana o altres normes de competència municipal, fent constar en la denegació de la llicència, els motius concrets en què es basa. Només en el cas que la sol·licitud de llicència respectara les esmentades normes i plans, se seguirà el procediment previst... En aquest cas, en situar-se l'explotació en sòl no urbanitzable comú, i no existir cap incompatibilitat urbanística entre l'activitat a desenvolupar i l'habitatge aïllat, es pot tramitar la llicència. El compliment amb la normativa urbanística municipal ha permés l'obtenció de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, per la qual cosa l'exercici de l'activitat ramadera és compatible amb els usos permesos en aquest sòl.  
Les dues naus existents a què es fa referència en l'al·legació es van avaluar ambientalment, i disposen de declaració d'impacte ambiental de 18 de febrer de 1998. Els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental es recullen a continuació:  
1. Es construirà un femer, amb capacitat per a emmagatzemar gallinassa produïda en dos cicles, de manera que es garantisca la impermeabilitat d'aquest, amb base amb lleugera pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats, també impermeable, i s'aïllarà dels agents atmosfèrics. En ell es realitzarà la fermentació aeròbia controlada.   
2. Cas d'utilitzar-se la gallinassa per a adob en camps de cultiu, la dosi d'adobat no superarà els 210 kg de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg, d'acord amb el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries.   
3. L'explotació haurà de disposar amb tanca perimetral, gual sanitari, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
4. Les fosses de cadàvers es realitzaran amb materials i de manera que es garantisca la impermeabilitat de les parets i la solera.   
5. Atés que el municipi de Jérica posseeix caseta per a retirada d'animals morts i contracte de recollida amb una empresa, s'utilitzarà preferentment aquest servei sempre que siga possible. Haurà de justificar-se, en cas de no poder utilitzar-se, davant d'aquesta Direcció General.  
6. Integració de l'activitat en el medi mitjançant la creació de pantalla vegetal al costat de la tanca perimetral i acabat de paraments exteriors en materials i colors propis de l'entorn.   
7. Com a programa de vigilància ambiental s'efectuarà un seguiment de la venda de gallinassa, de manera que hauran de presentar-se factures de venda d'aquesta indicant quantitat i data de retirada, davant d'aquesta Direcció General.  
8. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta Direcció General.  
Aquests condicionants hauran d'haver-se executat, per a poder expedir l'acta de comprovació prèvia a la llicència d'activitat de l'esmentada explotació.  
Els impactes que pot causar l'actuació actualment i després de l'ampliació, poden minimitzar-se amb l'adopció de les mesures correctores i els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental. A més, i considerant que el sistema de ventilació de l'explotació és forçada, dinàmica d'escombratge lateral (cool-system), podria minorar-se l'impacte produït per olors, instal·lant els plafons humits en el lateral de la nau més pròxim als habitatges aïllats existents a la vora del camí Tarihuela, però considerant que les naus es disposaran perpendicularment a aquest camí, la instal·lació del cool-system no modificarà significativament el problema d'olors que puga causar-se sobre els esmentats habitatges.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal, condicionat a la justificació de contracte amb empresa gestora autoritzada per a l'evacuació, recollida i depuració dels residus. Haurà, a més, de complir amb el requeriment de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de data 11 de novembre de 2002, entre els quals s'inclou la dotació de gual sanitari en cada punt d'accés a aquesta, tanca perimetral de les instal·lacions i tela o malla antiocells en finestres i buits.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informe favorable del veterinari d'àrea.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la parcel·la 590, polígon 13.  
. Informació pública amb la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, aire, flora, fauna, paisatge i mitjà socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu d'oliveres.  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha elaborat una matriu d'importància, mitjançant la qual es realitza una valoració qualitativa d'impactes, a partir de l'encreuament dels components ambientals amb les accions impactants de l'actuació. S'ha inclòs una valoració dels diversos encreuaments, sense aportar informació relativa a l'esmentada valoració ni al resultat general, passant directament a la descripció de les mesures correctores.  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat estan associats a l'emissió d'olors, contaminació de sòls i aigua, principalment.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establert una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclou:  
. Es projecta una fossa de cadàvers, perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes de l'explotació.  
. Es projecta un tanca perimetral que impedisca el lliure accés a les instal·lacions a tot tipus d'animals i persones alienes a l'explotació.  
. Totes les finestres es dotaran de tela metàl·lica tipus antiocells per a impedir l'entrada d'ocellls, rosegadores, etc.  
. Els residus perillosos (restes de tractaments amb productes farmacològics i insecticides, com també del material de rebuig d'aquests), serà retirat per l'empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic d'aquest, ja que fa al·lusió a una explotació porcina de truges, quan l'activitat a legalitzar és avícola. A més, inclou un apartat referent a la conservació d'una barrera vegetal, de la que no s'ha aportat informació en l'estudi d'impacte ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'establiment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquest, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació avícola de broilers, situada al terme municipal de Jérica (Castelló), promogut per Avicope, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que permeta explotar el pou que, segons la documentació aportada, existeix i s'utilitza en l'actualitat.  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó cap a una cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament. El temps en què podrà retenir-se la gallinassa en femer haurà de limitar-se al màxim, per a evitar perjudicis sobre els veïns confrontants a l'activitat.  
. Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purí, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom d'Agrimartín, amb CIF núm. A-44134427.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, com també del femer.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com també malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació. A més, i igual com s'indica en el programa de vigilància ambiental, es disposarà de tanca vegetal contigua a la part del tancament que discorre paral·lel al camí Tarihuela, de manera que quede suavitzat l'impacte visual que genera l'explotació sobre els habitatges pròxims.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Haurà de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el moment en què deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 184/02-AIA  
Títol Ampliació explotació porcina de cicle tancat  
Promotor Granja Falco-Roig, SL  
Autoritat substantiva Ajuntament de Benassal (Castelló)  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat porcina de cicle tancat  
Localització: Partida Mas de Maurici, polígon 65, parcel·la 35, del terme municipal de Benassal (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'activitat inicial, amb capacitat per a 120 truges reproductores, està constituïda per allotjaments de reproductors amb parcs, una nau de gestació-parts, una nau de gestació-encebament, una porcellera i dues naus d'encebament. Després de l'ampliació la capacitat de l'explotació serà de 200 mares.  
Es realitza 2,5 cicles/any. Es generen aproximadament 1.693 m3 purí/any, el quals queden retinguts en fosses de purí, que seran retirats de l'explotació semestralment, destinant-se com a adob orgànic a camps de cultiu. Es disposa de 62,21 ha agrícoles on aplicar el purí com a adob orgànic, de les quals s'aporta contracte d'acceptació dels propietaris de les parcel·les que accepten l'esmentat adobat. No es disposarà de bassa de purí al costat de l'explotació per a evitar males olors.  
Els cadàvers que puguen produir-se s'incineraran en un forn crematori en l'explotació.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'adoptar en l'explotació s'inclou la instal·lació de gual sanitari en les entrades al recinte, pediluvis desinfectants en l'entrades de les naus, tanca perimetral, com també tela metàl·lica en finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca el pas de vectors de malalties.  
L'explotació es localitza a 3,5 km del nucli de població.  
L'aigua potable procedeix de la xarxa d'abastiment municipal.  
Es considera infravalorat el càlcul del volum de purí produït, com també la superfície agrícola disponible on aplicar-lo com a adob orgànic, tot això calculat basant-se en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. Per tant, haurà d'aportar-se superfície agrícola addicional a la presentada que supere a l'actual en 5,5 ha mínim.  
Realitzada visita de camp, es comprova que l'explotació està construïda i en funcionament. A més, es comprova que els purins queden emmagatzemats en fosses de purí, sense que es dispose de bassa de purí addicional a aquestes canalitzacions interiors a les naus.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 3 de maig de 2002, amb la remissió per l'Ajuntament de Benassal, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 36, de 23 de març de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
L'expedient d'ampliació de l'explotació, té com a antecedent un altre expedient relatiu a l'inici de l'activitat, per al que es va dictar declaració d'impacte ambiental per la directora general de Planificació i Gestió del Medi, en data 9 de febrer de 2001. L'esmentada declaració quedava condicionada al compliment dels següents condicionants:  
. S'assegurarà la impermeabilització de fosses exteriors i interiors de purí, utilitzant per a aquest fi, materials constructius que li conferisquen l'esmentada propietat.  
. Prèviament a l'aplicació d'aquest com a adobat en camps de cultiu, el purí se sotmetrà al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental, a base de complex bacterià enzimàtic.  
. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquests, almenys durant el primer any, realitzant un anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis, es presentaran davant aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, si és necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. La dosi d'adobat no superarà els 210 kg N/ha, de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg, d'acord amb el Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. L'adobat amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, i es rebutjaran la resta de parcel·les.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
El compliment d'aquests condicionants haurà d'haver-se dut a terme, compliment indispensable per a poder avaluar l'expedient d'ampliació de l'explotació.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 5 d'abril de 2004 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a:  
. Justificació de la gestió de cadàvers conforme al Reglament 1774/2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, amb la presentació de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una gestora autoritzada a aquest efecte.  
. Estimació del purí generat conforme al Reial Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, havent de disposar a més de bassa de purí amb autonomia mínima de tres mesos, per a la qual cosa hauran de presentar-se plànols de situació de la bassa, dimensions i característiques que la definisquen.  
. Presentació de superfície necessària on aplicar purí com a adob orgànic, segons allò que s'ha estipulat en el Reial decret 324/00, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, pel que fa a producció de nitrogen/animal/any.  
En data 19 de juliol de 2004 es rep la documentació sol·licitada, en la qual s'aporta la informació següent:  
. Els cadàvers són transportats a una caseta municipal de cadàvers situada en el municipi de Benassal. Aquest servei es rescindirà en el 2005, moment en què els cadàvers que puguen produir-se hauran de retirar-se de l'activitat per un gestor autoritzat a aquest efecte.  
. El volum de purí produït anualment és de 3.550 m3/any, sent la capacitat total d'emmagatzematge en l'explotació, després de l'ampliació, de 1.108,27 m3, podent albergar el purí generat durant 3,75 mesos, període superior al període mínim de 3 mesos exigit en el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines.  
. Les parcel·les on s'aplicarà el purí com a adob orgànic es relacionen a continuació: polígon 2, parcel·les 59b-c, 61a-c, 62b, polígon 3, parcel·les 53b, 58a, 58b, 58c, 55a, 55b, 59a, 59b, 67, 69, 86b fins a 86d, polígon 9, parcel·la 21, polígon 10, parcel·les 194, 213, 215, polígon 13, parcel·les 28b-d, 28c, polígon 20 parcel·la 52, polígon 21, parcel·les 20, 51b, 51c, 51e, 51f, 51g, 51h, 51i, 39a, 39b, 39c, 62a, 81a, 81b, 81f, 81g, 81h, 81m, 82-a, 82-b, Polígon 22, parcel·la 7a, 7b, 9, 10, 13a, 13b, 13d, polígon 23, parcel·les 10, 27a, 27b, 46, 49, 50, 63, 66b-d, 66c, 71a, 71b, 131a, 131b, 133a-c, 133b, polígon 24, parcel·la 3b, polígon 28, parcel·la 273, polígon 30, parcel·la 7a, 7b, 19d, 19i, 19k, 191p, 38, 39, polígon 31, parcel·les 5a, 5b, 20, 23, 33a, 33b, 39ad, 39b, 39c, 47a, 47b, 58, 64, 78a, 57b, 57c, 69b,72, 36ad, 36c-f, 49a, 91, polígon 33, parcel·les 2a, 2b, 2c, 7ae, 7c-f, 45ad, 45c, 29, 38, 58b, 58c, polígon 32, parcel·les 2, 3, 5c, 5d, 7, 28, 55, 63b, 63c, 63, 70, polígon 34, parcel·les 47b, 47c, 52.  
En data 15 d'abril de 2004 se sol·licita al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi consulta relativa a la compatibilitat de l'explotació a la LIC l'Alt Maestrat, on es troba inclosa la parcel·la on s'exerceix l'activitat. L'informe rebut el 10 de maig de 2004, indica que en relació amb la ubicació, l'activitat no produirà cap afecció directa significativa sobre l'entorn, ja que l'execució de l'activitat es realitza sobre terrenys totalment antropitzats, a més i en relació amb l'afecció indirecta a hàbitats i espècies d'interés comunitari produïda per abocaments, incidències de l'explotació o altres circumstàncies, hauran de complir-se estrictament les mesures correctores que s'especifiquen el la declaració d'impacte ambiental.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 3 de desembre de 2001, per a una superfície construïda de 2.305 m2, el qual queda condicionat a la dotació a l'explotació de:  
. Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
. Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).  
. Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
. Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.  
. Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
. Mesures higiènic sanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
. Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
. Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
. Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
. Disseny de les instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles d'abastiment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, i s'han de realitzar aquestes operacions des de fora de l'explotació.  
. Informe favorable del veterinari d'àrea.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
El municipi de Benassal està inclòs en la LIC l'Alt Maestrat, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
El terreny sobre el qual se situa l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà en què es localitzen altres explotacions ramaderes semblants a aquesta. Es localitza pròxima a sòl forestal.  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han inclòs com a elements ambientals susceptibles de ser modificats o alterats amb el projecte els següents: sòl, vegetació, fauna, aigua, aire, paisatge i medi socioeconòmic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, sent els factors ambientals més fràgils per a suportar impactes, la qualitat de les aigües per abocaments incontrolats, el sòl, associada a l'aplicació de purí en camps de cultiu i l'aire, per la generació d'olors.  
No s'hi han avaluat els impactes, i l'estudi d'impacte ambiental passa directament a la proposta de mesures protectores i correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es recullen a continuació:  
. Se sotmetrà el purí a tractament amb producte microbiològic, el qual reduirà l'emissió d'olors, disminuirà la càrrega contaminant del purí i millorarà les propietats d'aquest com a adob orgànic.  
. El recinte de la granja s'encerclarà perimetralment amb malla metàl·lica.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
. Es plantarà tanca arbòria perimetral a l'explotació.  
Les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, s'hauran de completar amb condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina, situada en el terme municipal de Benassal (Castelló), promoguda per Granja Falcó-Roig, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, i tal com es va requerir en la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General els resultats de les anàlisis dutes a terme sobre el purí, almenys durant el primer any de funcionament de l'explotació, com també l'anàlisi que va servir com a blanc. Entre els paràmetres analitzats s'haurà de trobar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí i fossa general exterior a les naus.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat en la nova nau, com també en la resta de l'explotació, amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. En el cas que el tractament de purí que es duu a terme actualment siga diferent de l'adoptat inicialment en l'activitat (primera llicència d'activitat), haurà novament de comprovar l'eficàcia del tractament de purí, modificant-ne la manipulació o substituint-la per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. En aqueix cas, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc, aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 94/04-AIA  
Títol: Legalització de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Clemente Lloria, CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 15, parcel·la 60, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per una nau de planta rectangular de 889,3 m2, amb capacitat per a 1.152 porcs d'encebament.  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18-20 kg, i romandran fins a aconseguir un pes de 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,4 cicles/any.  
Es generarà un total de 2.477 m3 de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purí amb capacitat per a contenir 655,7 m3, superior a tres mesos. A pesar de disposar d'aquesta capacitat, l'extracció de purí es realitzarà cada dos mesos com a màxim. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 49,04 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines), disposant d'un total de 50,08 ha, de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació dels propietaris de les esmentades parcel·les a l'aplicació de purí.  
Les parcel·les on s'aplicarà purí, localitzades totes elles al terme municipal de Sinarcas, es relacionen a continuació: polígon 5, parcel·la 86aa, polígon 11, parcel·la 121, 266, polígon 502, parcel·la 5008, polígon, parcel·la 5013, polígon 505, parcel·les 70aa, 70ab, 70ac, polígon 506m, parcel·la 5023, polígon 510, parcel·la 2028, polígon 5, parcel·la 86 aa, polígon 11, parcel·la 203, polígon 14, parcel·la 13, 14, polígon 15, parcel·la 68aa, 68ab, polígon 16, parcel·la 202aa, 202ab, polígon 20, parcel·la 48aa, 48ab, polígon 502, parcel·les 3016, 5004aa, polígon 513, parcel·la 6, 13, polígon 3, parcel·la 33, 36, 41, 44, 49, 51aa, 53, 67ab, 67ac, 70ab, 160aa, 162aa, polígon 11, parcel·les 199aa, 199ab, polígon 12, parcel·la 222, polígon 14, parcel·la 145, 149, polígon 16, parcel·la 657, polígon 19, parcel·la 36, polígon 506, parcel·la 5051, polígon 513, parcel·la 7aa, 7ab, polígon 3, parcel·la 33aa, 36, 41, 44, 49, 51aa, 53, 67ab, 67ac, 70ab, 160aa, 162aa, polígon 11, parcel·la 199aa, 199ab, polígon 12, parcel·la 222, polígon 14, parcel·la 145, 149, polígon 16, parcel·la 657, polígon 19, parcel·la 36, polígon 506, parcel·la 5051, polígon 513, parcel·la 7aa, 7ab, polígon 16, parcel·la 212, 215, polígon 505, parcel·la 70aa, 70ab, 70ac, polígon 513, parcel·la 6, 13, polígon 514, parcel·la 30, 144, polígon 15, parcel·la 92, 134polígon 19, parcel·la 179, polígon 508, parcel·la 20, polígon 504, parcel·la 46, polígon 508, parcel·la 5004.  
Entre les mesures higienicosanitàries a aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral; tella antiocells en finestres i buits de l'explotació de manera que s'impedisca l'accés de vectors a l'interior d'aquesta i sistema a pressió consistent en l'ús de motxilla amb desinfectant, a l'entrada de l'explotació, que permeta la desinfecció dels vehicles que accedisquen a aquesta.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables de Sinarcas.  
L'explotació es localitza a 2,7 km. del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 d'abril de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Sinarcas, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 97, de 24 d'abril de 2004, com també als veïns de l'explotació, amb la presentació d'una al·legació per veí confrontant a l'activitat.  
2. Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada no té caràcter ambiental, sol·licitant únicament que, en el cas que es produïsca dany en la seua propietat, li siga reparat.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària   
En data 4 d'octubre de 2004 se sol·licita al promotor ampliació a l'estudi d'impacte ambiental relativa a la gestió de purí que es duu a terme en l'explotació:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, .es realitzarà la neutralització de l'activitat dels bacteris que intervenen en les fermentacions anaeròbies i que són les que provoquen les olors, amb la incorporació al fem, de calç, superfosfat de calç, clor, etc. L'efecte dels primers és crear un medi alcalí desfavorable parell el desenvolupament dels bacteris, mentre que el clor té una acció bactericida. D'altra banda, s'hi indica que: prèviament a l'aplicació d'aquests en camp és necessari que els purins reben un tractament amb un complex enzimàtic o qualsevol altre que permeta reduir-ne la càrrega contaminant i l'estabilitze. En el nostre cas s'utilitzarà superfosfat simple per l'efecte bacteriostàtic i bactericida d'aquest, a més s'aplicarà un tractament de microorganismes, enzims i tensioactius, en l'objectiu d'augmentar la concentració de sòlids, que reduirà considerablement la càrrega orgànica i contaminant dels purins a aplicar..  
Es proposen dos tractaments distints i antagònics per al purí. Dels tractaments a què es fa al·lusió, no se n'aporta justificació detallada, i se suposen contradictoris i incompatibles, per la qual cosa s'haurà de justificar detalladament el tractament a què se sotmetrà el purí, de manera que quede clarament descrit el sistema de gestió i els resultats esperats, considerant en tot moment que la finalitat proposada per al purí és la de la utilització d'aquest com a adob orgànic, per la qual cosa les seues propietats hauran de ser òptimes per a aquest ús després del tractament a què siga sotmés.  
En data 21 d'octubre de 2004 es rep l'ampliació sol·licitada, en la qual s'indica que el tractament definitiu del purí consistirà en l'aplicació a les fosses de purí d'un activador biològic degradador de purí i desodorant, dels que ofereix el mercat, que aconseguirà netejar i desodoritzar biològicament, i disminuir les olors, els gasos nauseabunds, la formació d'amoníac, etc. A més amb aquest tractament es conserva i impedeix la pèrdua de nutrients en els purins, maximitzant el potencial d'aquest com a adob.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.  
. Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, condicionat al compliment de les mesures correctores, les quals, segons aquest informe, semblen suficients llevat que falta gual de desinfecció de vehicles, no figura en la memòria l'existència de tanca perimetral, encara que sí se n'aprecia en el pla, i falta contracte de retirada de cadàvers. A més s'indica que l'evacuació de purí haurà de realitzar-se en el dia, les hores i els itineraris que causen les menors molèsties possibles a la població, llaurant immediatament després de l'aplicació en el camp, per a reduir al màxim l'emissió d'olors.  
. Informació pública amb la presentació d'una al·legació.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
. Autorització prèvia de la COPUT.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, aptitud ramadera, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereal, oliveres i ametlers.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de purí o durant la utilització d'aquest com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de construcció com de funcionament. S'han identificat com a impactes més rellevants: sobre l'aire, per l'emissió de contaminants generadors de males olors i sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques o biològiques d'aquests.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, i es consideren en general poc rellevants i es proposen una sèrie de mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, s'inclouen les següents:  
. Les runes generades durant la fase de construcció seran destinats a un abocador autoritzat.  
. Se sotmetrà el purí a tractament microbiològic previ a l'aplicació en camp d'aquest, de manera que es disminuïsca l'emissió d'olors, es disminuïsca la seua càrrega contaminant i es milloren les propietats d'aquest com a adob orgànic.  
. Es construirà tanca perimetral a la instal·lació.  
. Es col·locarà a l'entrada de l'explotació un sistema de desinfecció dels vehicles que puguen accedir-hi, basat en l'ús de motxilla amb desinfectant.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per Clemente Lloría, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. S'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.  
. S'haurà d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.  
. S'haurà de disposar a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. Tal com es proposa en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisquen com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., i també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment s'haurà, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 228/04-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús  
Promotor: Sociedad Cooperativa Reto a la Esperanza  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Camí Mas del Jutge núm. 44. Torrent. València  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran en l'exterior de la nau per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
L'objecte d'aquest projecte posseeix una superfície construïda total de 755,56 m2, i una superfície útil total de 639,20 m2.  
Tramitació administrativa  
En data 30 de juliol de 2004, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Torrent.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el tauler d'edictes des del dia 15 al 26 de gener de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
La parcel·la on se situa l'activitat està envoltada per naus industrials, on la vegetació ha sigut reduïda a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades. Respecte a la fauna, les espècies presents estan associades a ambients antròpics com són xicotets rosegadores, panderoles i altres insectes comuns.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha preveure entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.  
. Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que pogueren originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fugues.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per Sociedad Cooperativa Reto a la Esperanza, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i vigilar que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzematge de residus.  
3. Dins del programa de vigilància ambiental, s'haurà de constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Torrent.  
4. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o dificulten la gestió d'aquests. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.  
5. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 310/02-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Blas Debón Herrero  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina existent  
Localització: Partida Calicanto, polígon 16, parcel·la 354 del terme municipal d'Alpuente(València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació parteix de dues naus amb capacitat per a 1.100 porcs d'encebament. L'ampliació consistirà en la construcció d'una tercera nau, amb capacitat per a 600 porcs d'encebament.  
Els cadàvers són retirats diàriament per l'empresa Chinillach-Ballester SL.  
Es calcula que el purí generat anualment ascendeix a 1.666 m3, el qual s'emmagatzemarà en fosses de purí i bassa exterior. Els purins són utilitzats com a adob orgànic en finques agrícoles, i es disposen d'un total de 83,56 ha de superfície agrícola on aplicar-los.  
L'explotació s'abasteix d'aigua procedent de la xarxa municipal.  
El volum de purí que es genera anualment i que s'ha calculat en l'estudi d'impacte ambiental s'ha infravalorat, ja que segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purí generat ascendiria a 3.655 m3/any. Es disposa, segons la documentació aportada, d'una capacitat d'emmagatzematge de 580 m3 en les fosses interiors de les dues naus inicials i 360 m3 en la bassa exterior. La nova nau té una capacitat d'emmagatzematge en fosses de 516 m3, per la qual cosa l'autonomia d'emmagatzematge de purí és superior a tres mesos, com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.   
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 1 d'agost de 2002.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 44, de 22 de febrer de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Revisat l'expedient, es considera necessari sol·licitar ampliació de la documentació presentada, relativa al compliment dels apartats següents:  
. Justificació de la superfície agrícola on aplicar el purí. En la documentació aportada es declara que el purí generat en l'explotació és utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu. El volum de purí generat anualment s'ha de calcular conforme al Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Haurà de justificar-se la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a adob orgànic, tenint en compte no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, s'aportarà pla cadastral de cada una de les parcel·les, cèdula de propietat, com també autorització firmada per cada un dels propietaris que accepten purí en les seues parcel·les. Haurà de tenir-se en compte que les parcel·les que es presenten no hauran d'haver sigut utilitzades per a justificar la disponibilitat de superfície agrícola d'altres expedients.  
. Compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 459/98-AIA. És necessari presentar la justificació del compliment dels condicionants d'aquest expedient, relatius a la instal·lació inicial, per a poder passar a avaluar l'expedient relatiu a l'ampliació de l'explotació porcina.  
L'ampliació se sol·licita en data 14 de gener de 2004, la qual és remesa pel promotor en data 12 de febrer de 2004, sense que responga en la seua totalitat a la informació sol·licitada en l'ampliació, Per la qual cosa en data 14 de gener de 2004 se sol·licita novament al promotor que complete la documentació presentada, per a poder resoldre l'expedient. En data 10 de febrer de 2004 el promotor remet de nou documentació complementària. En aquesta ampliació es recull concisament la informació següent:  
. El purí serà sotmés a tractament microbiològic previ a l'aplicació d'aquest en camp.  
. Les parets i sòl de les fosses de purí estaran revestits de formigó amb additiu impermeabilitzant.  
. L'explotació disposa de tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedeix l'accés d'animals vectors de malalties.  
. Es plantarà en el perímetre de l'explotació espècies arbòries o arbustives, per a la integració paisatgística d'aquesta.  
. Els cadàvers, abans que siguen recollits per l'empresa encarregada, són emmagatzemats en una fossa de formigó.  
En cap moment es justifica el compliment dels condicionants reflectits en la declaració d'impacte ambiental per a l'inici d'activitat, condicionants dels quals haurà de justificar-se el seu compliment previ a l'obtenció de la llicència d'activitat d'aquesta ampliació.   
L'emmagatzematge de cadàvers provisionalment en fossa de formigó, no té sentit, considerant que és una pràctica que no està autoritzada, i que haurà de disposar de contenidors a l'entrada de l'explotació, homologats, on es depositaran temporalment els cadàvers que puguen generar-se fins a la retirada d'aquests per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Les parcel·les declarades on s'aplica purí com a adob orgànic, que ascendeixen a un total de 83,56 ha., s'allisten a continuació:  
Polígon 1, parcel·la 111, 156, polígon 8, parcel·la 252a, 252b, polígon 11, parcel·la 457, polígon 12, parcel·la 93, polígon 13, parcel·la 249, polígon 14, parcel·la 375, 4, 9, polígon 22, parcel·la 779, polígon 24, parcel·la 223, polígon 29, parcel·la 611, polígon 34, parcel·la 48, polígon 22, parcel·la 779, polígon 24, parcel·la 233, polígon 29, parcel·la 611, polígon 34, parcel·la 48, polígon 15, parcel·la 185, 342, 436, 438, polígon 16, parcel·la 257, polígon 17, parcel·la 104, 174, polígon 19, parcel·la 878, polígon 935, polígon 21, parcel·la 197, polígon 22, parcel·la 227, 414, polígon 33, parcel·la 245, polígon 1, parcel·la 149, polígon 13, parcel·la 327, polígon 17, parcel·la 387, polígon 18, parcel·la 136, 592a, 592b, 938, polígon 20, parcel·la 337, polígon 22, parcel·la 319aa, 319b, 369.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de veterinari col·legiat, en el qual indica que no es podrà abocar purí a menys de 100 metres de qualsevol explotació porcina del grup I o a menys de 200 metres de qualsevol explotació porcina del grup II o nuclis urbans (Reial decret 324/2000, de 3 de març, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines). Respecte a l'eliminació de cadàvers indica que l'explotació haurà de disposar d'un sistema d'eliminació de cadàvers reconegut, ja siga mitjançant contracte amb una empresa especialitzada o mitjançant l'eliminació en fossa sèptica perfectament impermeabilitzada.  
. Informe de l'enginyer tècnic municipal en què s'indica que les naus existents de la primera implantació de l'activitat estan a 450 m. de la granja de Francisco Peñalver Herrero, també granja porcina.  
. Autorització prèvia de la COPUT.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, vegetació, fauna, aigua i paisatge. Aquests elements no s'han identificat clarament, ja que de manera succinta s'ha fet al·lusió a cada un d'ells, sense cap rigor tècnic pel que fa a la informació aportada.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb la presència d'altres explotacions ramaderes pròximes.  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables, i es consideren elements ambientals més rellevants en aqueixa zona, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purí o problemes de percolació per impermeabilització deficient en la mateixa explotació; l'aigua, per contaminació per purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purí, etc.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
S'ha realitzat una identificació dels impactes que pot causar el projecte, sense cap coherència, ja que únicament es conclou en si existeix o no efecte sobre el medi associat a alguna causa generada pel funcionament de l'activitat.  
Els impactes més rellevants que pot causar l'actuació seran els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació del sòl i l'aigua per la inadequada gestió dels purins.  
Malgrat que la identificació d'impactes i la valoració posterior d'aquests han sigut deficients, en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat una sèrie de mesures correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:  
. En les parcel·les on s'aplique el purins com a adob orgànic, es tindrà la precaució de llaurar i soterrar-los una vegada escampats per a minimitzar la propagació de les males olors a l'atmosfera.  
. Es conferirà absoluta estanquitat a les fosses de purí.  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritzen per l'escàs rigor tècnic d'aquestes, hauran de completar-se, per tant, amb els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
No s'hi ha aportat programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja porcina situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Blas Debón Ferrer, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, i tal com es va requerir en la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General els resultats de les anàlisis dutes a terme sobre el purí, almenys durant el primer any de funcionament de l'explotació, com també l'anàlisi que va servir com a blanc. Entre els paràmetres analitzats s'haurà de trobar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. Es disposarà de bassa de purí, impermeabilitzada i vallada, de manera que s'eviten les filtracions en el terreny. Estarà dimensionada de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar junt amb les fosses, la producció de purí d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses i bassa de purí.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. El purí serà tractat en la nova nau, com també en la resta de l'explotació, amb complex bacterià, de manera que un millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. En el cas que el tractament de purí que es duu a terme actualment siga diferent de l'adoptat inicialment en l'activitat (primera llicència d'activitat), haurà de comprovar novament l'eficàcia del tractament de purí, modificant-ne la manipulació o se substituint-la per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la correcta manipulació d'aquest. En aquest cas, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc, aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerits, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.