Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4968, del 17-03-2005 (2005/1755)

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4968

Data del DOGV
:   17-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1755


Data del document
:   10-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Montesinos, los
    * Alpuente
    * Alaquàs
    * Torrevieja
    * Polinyà de Xúquer
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2005/1755]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a 042/03-AIA, 009/02-AIA, 090/02-AIA, 116/02-AIA i 245/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 de febrer de 2005. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 042/03-AIA
  
Títol: Projecte de combustibles d'última generació
  
Promotor: BP OIL, Refinería de Castellón, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castelló
  
Localització: Polígon industrial el Serrallo, s/n, del Grau de Castelló(Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
En el projecte de combustibles d'última generació es proposen una sèrie d'actuacions en l'interior de la refineria BP OIL, Refinería de Castellón, SA, que impliquen la instal·lació de noves unitats i equips, com també la modificació d'altres, tot això amb l'objectiu de produir combustibles (gasolines i gasoils) amb una concentració en sofre més baixa que l'actualment s'exigeix en la legislació en vigor.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
BP OIL, Refinería de Castellón, SA, està al polígon industrial el Serrallo, a Castelló de la Plana, en un emplaçament classificat i qualificat pel PGMOU com a sòl urbanitzable i industrial respectivament. L'activitat de BP OIL és l'obtenció de diversos productes per mitjà de la refinació de cru de petroli, a través dels següents procediments bàsics:
  
- La separació de cru en les distintes fraccions segons les necessitats del mercat.
  
- La conversió de fraccions de menor demanda en altres de major demanda.
  
- La modificació de l'estructura de les gasolines per a elevar la seua qualitat carburant.
  
- La depuració dels productes obtinguts per a eliminar els compostos indesitjables, principalment compostos de sofre.
  
Totes les unitats i equips s'estructuren en els següents blocs de procés: bloc de destil·lació atmosfèrica, bloc de conversió i bloc d'asfalts. També es disposa de les següents unitats auxiliars: tractament d'aigua per a procés, refrigeració d'aigua, generació de vapor, unitats de cogeneració, energia elèctrica i aire de planta. Finalment, es disposa dels següents sistemes: rentatge de gasos, planta de tractament d'aigües residuals, torxes, planta de producció de sofre i unitat de sour water stripper (retroextracció d'aigua àcida).
  
Com a antecedent, cal destacar que des de l'any 1993, en aquest servei s'han tramitat vint expedients d'avaluació d'impacte ambiental de BP OIL, Refinería de Castellón, SA, que comprenen modificacions i ampliacions d'unitats de procés, i instal·lació de noves unitats i equipaments auxiliars (depuradora, cogeneració, instal·lacions per a la càrrega de camions cisterna, etc.).
  
En aquest cas, el projecte plantejat afecta principalment la fase de depuració dels productes per a l'eliminació de substàncies no desitjades, i preveu la construcció d'una unitat d'hidrotractament dels components més pesants del dièsel, la construcció d'una unitat d'hidrotractament de naftes, la construcció d'una nova planta d'hidrogen (per a cobrir els majors requeriments derivats de les noves necessitats de l'hidrotractament), la modificació de les unitats d'hidrotractament de gasoil lleuger i pesant existents, la modificació de la unitat de destil·lació de cru existent per a integrar la nova unitat d'hidrotractament de gasoil, la modificació de les unitats d'amines existents, la modificació de la unitat de retroextracció d'aigües àcides existent i les modificacions dels serveis i altres instal·lacions existents com les de mescla, emmagatzematge, refrigeració, tractament d'aigua bruta, tractament d'aigües residuals, gas natural i electricitat. A més, són necessàries noves canonades per a la interconnexió entre les noves unitats i les existents.
  
Tramitació administrativa
  
Cal assenyalar que abans que s'obrira l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental al projecte de referència, en data 29 d'octubre de 2002 es va rebre, remesa pel promotor, una memòria per a proposar com a modificació no substancial el projecte de referència, tot això d'acord al que disposa la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació. En data 4 de novembre de 2002, es va traslladar aquesta documentació a l'òrgan competent, és a dir, la Direcció General de Qualitat Ambiental. Igualment, es va notificar aquest trasllat al promotor.
  
Sense obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en data 27 de novembre de 2002, es va rebre per part de l'Ajuntament la documentació relativa al projecte de referència, concretament, la documentació remesa consisteix en el projecte de combustibles d'última generació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi de seguretat i salut, la memòria justificativa per a proposar com a modificació no substancial el projecte de referència i l'expedient municipal en el qual, a més dels informes favorables dels tècnics municipals, s'adjunta el certificat pel qual es fa constar que durant el període d'informació pública en el BOP de Castelló, núm. 125, de 17 d'octubre de 2002, no es van presentar al·legacions. En data 9 de desembre de 2002, es va traslladar aquesta documentació a l'òrgan competent, és a dir, la Direcció General de Qualitat Ambiental. Igualment, es va notificar aquest trasllat al promotor i a l'Ajuntament de Castelló.
  
Encara sense obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en data 27 de gener de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va enviar la memòria justificativa per a proposar com a modificació no substancial el projecte de referència. En data 30 de gener de 2003, es va traslladar aquesta documentació a l'òrgan competent, és a dir, la Direcció General de Qualitat Ambiental. Igualment, es va notificar aquest trasllat al promotor i al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.
  
En data 7 de febrer de 2003, el Servei de Programació i Comunicació Ambiental, Direcció General de Qualitat Ambiental, remet el següent escrit:
  
En relació amb el corresponent expedient 153/02-CON remés a aquest Servei per nota de règim intern, de data 9 de desembre de 2002, se li comunica que, amb data 12 de novembre de 2002, el Sr. Luis F. Ramírez Salvador, en representació de la mercantil BP OIL REFINERÍA DE CASTELLÓN, SA, presenta escrit en el registre de la Conselleria de Medi Ambient, òrgan competent per a la tramitació d'aquest, pel qual realitza la següent comunicació prèvia:
  
BP OIL Refinería de Castellón pretén escometre un projecte denominat Combustibles d'última generació, en les pròpies instal·lacions del Grau (Castelló), que consisteix en la fabricació de combustibles amb una concentració de sofre menor que l'actualment exigible per la normativa ambiental. Per a aconseguir-ho s'han de construir noves plantes de desulfuració de gasoil i naftes i s'han de realitzar xicotetes modificacions en les instal·lacions existents.
  
D'acord amb la vigent Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, entenem que el Servei d'aquesta ha de continuar amb la tramitació i resolució de la declaració d'impacte ambiental, sense perjudici que l'esmentada declaració, posteriorment, es puga integrar en l'autorització ambiental integrada. Motiu pel qual traslladem la documentació adjunta, que inclou l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de referència.
  
En data 24 de febrer de 2003, el Servei de Programació i Comunicació Ambiental, Direcció General de Qualitat Ambiental, remet la documentació procedent de l'Ajuntament de Castelló que inclou la informació pública realitzada del projecte amb estudi d'impacte ambiental i s'annexa la Resolució de data 14 de febrer de 2003 de la directora general d'Educació i Qualitat Ambiental, per la qual es resol entre altres:
  
Segon. No s'admet a tràmit com a vàlida la comunicació presentada de modificació no substancial del projecte consistent en tres noves plantes de hidrotractament de gasoils (MAKFining), hidrotractament de naftes (SCANFining), i hidrogen i, per tant, es declara que l'explotació d'aquestes instal·lacions està sotmesa a l'autorització ambiental integrada.
  
El titular de la indústria pot procedir a la construcció o muntatge de totes les modificacions i instal·lacions que es va comunicar, la qual cosa no li eximeix d'obtenir amb caràcter previ, excepte l'autorització ambiental integrada, els altres informes vinculants, permisos, llicències o aprovacions que siguen preceptius per al vàlid exercici de la construcció o muntatge projectats, incloent la declaració d'impacte ambiental, però no pot explotar o posar en funcionament les tres noves plantes de hidrotractament de gasoils (MAKFining), hidrotractament de naftes (SCANFining), i hidrogen fins que no haja obtingut l'autorització ambiental integrada i execute les prescripcions tècniques que continga encara que haja de modificar o rectificar la construcció o el muntatge realitzat.
  
En base a això, es procedeix a obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental per a la formulació de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, i es pren com a òrgan substantiu l'Ajuntament de Castelló, com a informació pública la realitzada per l'Ajuntament de Castelló durant el tràmit de llicència d'activitat i en base a la documentació sotmesa a informació pública per l'Ajuntament de Castelló i remesa posteriorment per aquest organisme al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, és a dir, el projecte de combustibles d'última generació, sol·licitud de llicència d'activitats, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi de seguretat i salut del projecte de referència.
  
En data 16 de maig de 2003, se sol·licita al Servei de Control de la Contaminació Atmosfèrica i Acústica informe a través del qual ens van donar a conéixer les al·legacions, propostes o indicacions que consideraven oportunes respecte a l'impacte ambiental que podria suposar el projecte de referència.
  
En data 26 de maig de 2003, el Servei de Programació i Comunicació Ambiental remet documentació relativa al projecte de referència.
  
En data 30 de setembre de 2003, el Servei de Control de l'Ambient Atmosfèric remet l'informe sol·licitat, on s'assenyala, entre altres aspectes:
  
1. D'acord amb el Decret 833/1975, el projecte revisat es correspon amb una indústria catalogada en l'annex ll com del grup A. Això comporta una sèrie d'implicacions com:
  
- Han d'efectuar almenys una vegada cada quinze dies un mesurament dels contaminants abocaments a l'atmosfera. Així mateix, han d'efectuar setmanalment un balanç estequiomètric del sofre i halògens dels combustibles i matèries primeres utilitzades en processos i serveis.
  
- Per tractar-se d'una refineria constitueix un gran focus de contaminació atmosfèrica, per la qual cosa ha de disposar d'instruments que permeten determinar la concentració en el medi ambient exterior d'anhídrid sulfurós, matèries sòlides en suspensió i sedimentables i altres contaminants específicament assenyalats pel Ministeri per a cada activitat. Amb la cessió a la Generalitat Valenciana de les estacions de mesura d'Ermita i Grau, queda comprovat el compliment d'aquest requisit.
  
- Complir amb els límits d'emissió indicats en l'annex ll.
  
2. Segons l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la indústria ha de:
  
- Acompanyar la sol·licitud d'ampliació d'un projecte específic en el qual es faciliten les dades tècniques necessàries per a l'adequat enjudiciament de l'activitat des del punt de vista de la incidència d'aquesta sobre el medi ambient atmosfèric, com també les mesures correctives proposades.
  
- Portar un llibre de registre, segons els models de l'annex lV, on s'han d'anotar els resultats dels mesuraments i els balanços estequiomètrics i les hores i dates de neteja i revisió periòdica de les instal·lacions de depuració, parada per avaria, comprovacions i incidències de qualsevol tipus.
  
- Tenir present en els càlculs el nivell de contaminació de fons en la zona d'incidència de l'emissió.
  
- Per a instal·lacions industrials de potència global major de 100 Mw, s'empraran models fisicomatemàtics de dispersió.
  
3. En el Reial decret 1800/1995 es fixen requisits d'emissió de SO2 i rendiment mínims de les plantes de recuperació de sofre en refineries. En el projecte no es quantifica el rendiment obtingut en la planta de recuperació de sofre. Així mateix, una part del H2S generat es crema en lloc d'emportar-se a la planta de recuperació de sofre. S'ha de justificar l'adopció d'aquesta solució i que es compleixen en qualsevol cas els requisits d'aquest reial decret.
  
4. La Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica hi és d'aplicació i ha d'atenir-se als límits i especificacions en ella establerts.
  
En data 21 de novembre de 2003, es trasllada a l'Àrea de Qualitat Ambiental un esborrany de la declaració d'impacte ambiental perquè assenyalaren si la tramitació de la documentació i el contingut d'aquesta feia possible la seua posterior integració en l'autorització ambiental integrada.
  
En data 12 de desembre de 2003, l'àrea de qualitat ambiental remet la següent comunicació:
  
En relació amb l'expedient de referència 60/03 IPPC, de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, relatiu al projecte de combustibles d'última generació de l'empresa BP OIL REFINERÍA DE CASTELLÓN, SA, es comunica el següent:
  
Que amb data 7 de febrer de 2003, el Servei de programació i comunicació ambiental remet escrit al Servei d'avaluació d'impacte ambiental on comunica que s'entén que l'esmentat servei ha de continuar amb la tramitació de la declaració d'impacte ambiental (basada en la documentació sotmesa a informació pública en l'Ajuntament de Castelló consistent en el projecte de combustibles d'última generació, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi de seguretat i salut), sense perjudici que l'esmentada declaració, posteriorment, es poguera integrar en l'autorització ambiental integrada.
  
Que amb data 24 de febrer de 2003 el Servei de programació i comunicació ambiental comunica al Servei d'avaluació d'impacte ambiental que d'acord amb la vigent Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i la Resolució de data 14 de febrer de 2003, dictada per la directora general d'Educació i Qualitat Ambiental (on es considera que no s'admet vàlida la comunicació presentada de modificació no substancial del projecte de referència), s'entén que el Servei d'Impacte Ambiental ha d'iniciar la tramitació i resolució de la declaració d'impacte ambiental, dins del procediment de llicència municipal sol·licitada per BP Oil Refinería de Castellón, SA per a l'exercici de l'activitat de combustibles d'última generació amb estudi d'impacte ambiental i seguretat i salut al polígon industrial el Serrallo de Castelló, sense perjudici que, amb caràcter previ a la resolució definitiva de l'autoritat municipal sobre les tres noves plantes de hidrotractament de gasoils (MAKFining), hidrotractament de naftes (SCANFining), i hidrogen, haja d'obtenir l'autorització ambiental integrada i execute les prescripcions tècniques que continga encara que haja de modificar o rectificar la construcció o muntatge realitzat. Així mateix, es trasllada la documentació procedent de l'Ajuntament de Castelló que inclou la informació pública realitzada del projecte amb estudi d'impacte ambiental.
  
Que amb data 21 de maig de 2003, el Sr. Luis F. Ramírez Salvador en nom de l'empresa BP Oil Refinería de Castellón, presenta en la Conselleria de Medi Ambient, sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les noves instal·lacions relatives al projecte de combustibles d'última generació, conforme al que estableix la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.
  
Que amb data 26 de maig de 2003 el Servei de programació i comunicació ambiental remet un exemplar del projecte bàsic d'autorització ambiental integrada al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
Que amb data 18 de juny de 2003 el Servei de Programació i Comunicació Ambiental comunica a BP Oil Refinería de Castellón, l'inici de la tramitació de l'expedient 60/03 IPPC.
  
Que amb data 11 d'agost de 2003 se sotmet a informació pública l'expedient número 60/03 IPPC durant 30 dies hàbils, a l'Ajuntament de Castelló i a la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Que durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions al projecte.
  
Que analitzada la documentació sotmesa a avaluació d'impacte ambiental i confrontada amb el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada es considera que l'objecte del projecte proposat per BP OIL, Refinería de Castellón, és el mateix en ambdues documentacions.
  
De l'anteriorment exposat es conclou que una vegada es dispose de la declaració d'impacte ambiental, es podrà integrar en l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'instal·lació d'una activitat de combustibles d'última generació, que atorga l'Ajuntament de Castelló de la Plana.
  
Amb la posada en marxa de les noves instal·lacions, la indústria genera nous residus o en major quantitat, per la qual cosa ha de sol·licitar o actualitzar la corresponent autorització administrativa atorgada per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
D'acord amb el que s'ha establert per la Direcció General de Qualitat Ambiental, la indústria ha d'obtenir l'autorització ambiental integrada. Igualment, el promotor ha de comunicar a l'esmentada Direcció General les modificacions de la planta de tractament d'aigües residuals i, si és procedent, dels paràmetres fisicoquímics de l'efluent evacuat a través de l'emissari submarí, per si fóra necessari sol·licitar la modificació de les condicions de l'autorització d'abocament de terra al mar amb què compta actualment la indústria.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Atés el tipus d'activitat i el nivell d'antropització del lloc on es desenvolupa des de l'any 1967 (un polígon industrial preparat per a indústria química pesant), en principi, són els elements del medi natural inert o abiòtic (bàsicament l'aire, l'aigua i en menor mesura el sòl) els que més directament es puguen veure afectats per les activitats desenvolupades. Els impactes ambientals directes que es produïsquen sobre els quals més fàcilment es poden adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
Les emissions procedents de la combustió de derivats del petroli són en gran manera les causants de l'efecte hivernacle i de la pluja àcida. Com ja s'ha indicat, amb el projecte de referència es persegueix la producció de combustibles (gasolines i gasoils) amb una concentració en sofre més baixa que l'actualment exigida en la legislació en vigor.
  
D'aquesta manera, l'execució d'aquest projecte és, per si mateix, una mesura preventiva de la contaminació atmosfèrica, ja que permet posar a disposició del públic combustibles amb menor contingut en sofre, la qual cosa al mateix temps permet el disseny de motors més eficients que els actuals. Açò repercutirà finalment en una reducció en general de les emissions ?en especial de les emissions d'òxids de sofre- derivades de la combustió de gasolines i gasoils, bàsicament en el sector de l'automoció. Cap recordar que els òxids de sofre tenen un profund impacte en el medi ambient i són els majors responsables de la pluja àcida.
  
Per tot això, de mode general, es pot dir que l'execució i posada en marxa del projecte de referència ha de reduir l'impacte que sobre l'atmosfera comporta la combustió de gasolines i gasoils en el transport, activitats fabrils, generació d'electricitat, calefacció, etc.
  
No obstant això, el nou procediment per a l'obtenció d'aquestes gasolines i gasoils d'última generació, comporta un augment de les emissions locals en la mateixa refineria, ja que la implementació d'aquest requereix una major demanda energètica del procés de refinació. Es projecta instal·lar uns rentats de gasos amb dissolucions d'amines incorporats a les unitats de MAKFining i SCANFining, que junt amb la unitat de recuperació de sofre existent permet convertir el sulfhídric generat a partir del sofre dels combustibles en sofre elemental en estat sòlid comercialitzable.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana, de mitjana/baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord a la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
El projecte s'ha de desenvolupar íntegrament en l'interior de la parcel·la on actualment BP OIL desenvolupa les pròpies activitats, i pel que fa a la major generació d'aigües residuals, es preveu la modificació de l'actual planta de tractament d'aigües residuals.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per BP OIL Refinería de Castellón, SA, per a conéixer l'impacte que podria generar el desenvolupament del projecte de referència en l'interior de la mateixa refineria del Grau de Castelló, es tenen en compte les fases de construcció i funcionament. Atés el lloc en què s'han de portar a terme les obres, és convenient centrar-se únicament en la fase de funcionament. Durant aquesta fase, en l'estudi d'impacte ambiental s'assumeix que els factors ambientals que podrien veure's directament afectats serien bàsicament les aigües i l'atmosfera (a escala local, regional i global per la generació d'emissions, olors i sorolls), encara que també es té en compte la generació de residus i el medi perceptual i social (per la creació d'ocupació).
  
La identificació i valoració d'impactes pròpiament dita es porta a terme tenint en compte les diverses mesures preventives o correctores que es projecta adoptar. De manera general es conclou que l'activitat és compatible.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica i vibratòria
  
L'enginyeria bàsica de projecte estableix que l'equip a adquirir no genere en cap moment un valor de soroll superior als 85 dB(A) a 1 metre de distància, tal com recull la legislació espanyola en vigor. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el nivell de soroll en el límit de la propietat serà de 59 dB(A) com a màxim.
  
2) Contaminació atmosfèrica
  
Els corrents gasosos que es generen en les dues noves plantes d'hidrotractament són sotmesos, en cada planta, a semblants processos. Així, els corrents gasosos procedents dels corresponents separadors líquid/gas en què es tracten els efluents dels reactors d'hidrotractament de gasoils (MAKFining) i naftes (SCANFining), es renten amb aigua en contracorrent per a separar l'amoníac i part de l'àcid sulfhídric en forma de hidrogen-sulfur d'amoni líquid. El corrent gasós procedent de les torres de rentat es tracta en els corresponents separadors per a obtenir una fracció líquida conformada pels hidrocarburs addicionals condensats i una altra fracció gasosa rica en àcid sulfhídric. Aquest corrent gasós s'envia a la unitat d'amines (monoetanolamina líquida) per a ser tractada en scrubbers (rentador de gasos) amb l'objectiu d'obtenir un corrent líquid d'amina saturada en àcid sulfhídric i una gasosa, que entra a formar part del gas de refineria, dolç (pobre en sulfhídric). L'amina saturada és un subproducte valoritzable en la planta industrial d'UBE-PROQUIMED, que confronta a la refineria de BP OIL.
  
Així, i segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb el desenvolupament del projecte, les úniques emissions gasoses distintes de les que fins ara es realitzen en la refineria, seran les procedents dels nous forns que donen servei a les noves unitats i equips objecte de projecte. Aquests forns utilitzaran com a combustible gas de refineria. El gas de refineria es produeix durant el funcionament de les diverses unitats que conformen la refineria. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental no es detalla, la composició variable inclou hidrogen, metà, etans, propans, butans i menors quantitats d'altres compostos entre els quals es troba el sofre. El gas de refineria ha de desulfurar-se abans de poder ser utilitzat com a combustible en els forns i equips de cogeneració de la refineria. Amb tot, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els forns s'han de dissenyar per a garantir el compliment de la normativa vigent sobre emissions, tenint en compte la composició del gas de refineria.
  
No s'assenyala cap mesura correctora respecte a les emissions fugaces o fugitives procedents de venteig, etc., no obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que la implementació del projecte de referència no ha de suposar un impacte apreciable en el conjunt de la refineria. Igual argument s'expressa amb les emissions atmosfèriques del total de la refineria en relació amb el parcial que suposa el projecte de referència. S'inclou una modelització de la dispersió de contaminants atmosfèrics, encara que s'entén que estant ja en funcionament la refineria, més que basar-se en l'aplicació de models matemàtics teòrics de difusió atmosfèrica (basats al mateix temps en equacions que només poden resoldre's per mitjà d'aproximacions), el control de les emissions ha de realitzar-se a través de les dades extretes de les estacions de control, no de models predictius.
  
3) Contaminació hídrica
  
Les aigües procedents de les unitats de procés i instal·lacions de la refineria es recullen, juntament amb l'escorriment de les zones de procés i les aigües de drenatge dels tancs de cru, a través d'un sistema de col·lectors soterrats que porten aquesta aigua fins a la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR). En el projecte es preveu la modificació dels equips de tractament d'aigües residuals per a fer front a la nova aportació derivada de la posada en marxa de les plantes d'hidrotractament de gasoils (MAKFining) i naftes (SCANFining). La PTAR està composta per un pretractament (separació aigua/oli), un tractament primari (fisicoquímic) i un secundari (biològic). L'abocament de les aigües així tractades es porta a terme a través d'emissari submarí. Amb aquest fi es disposa de la preceptiva autorització d'abocament atorgada per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
4) Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa. Segons s'ha assenyalat, les unitats i equips objectes de projecte es troben en zona pavimentada, i qualsevol eventual vessament es conduiria a través del sistema de drenatges subterrani a la PTAR.
  
5) Residus generats
  
Amb el desenvolupament del projecte de referència es produiran nous residus, com poden ser els catalitzadors esgotats, que s'han d'incorporar al sistema de gestió de residus amb què ja dispose la refineria. Així mateix es generen dos subproductes valoritzables: sofre de refineria i amina saturada amb àcid sulfhídric.
  
6) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual durant la fase d'explotació es proposa la vigilància de les emissions a l'atmosfera, els abocaments, la generació de residus i sorolls, d'acord a la normativa vigent.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, la refinació de petroli, es troba sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de combustibles d'última generació, promogut per BP OIL Refinería de Castellón, SA, situada al polígon industrial el Serrallo, s/n, del Grau de Castelló (Castelló), en els termes establerts en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el normal funcionament d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.
  
2) Pel que fa a les emissions atmosfèriques, s'ha d'estar al que disposa el Decret 833/75, de 6 de febrer de contaminació atmosfèrica que desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, d'acord a la classificació d'aquesta com a grup A del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, i Reial decret 1800/1995, de 3 de novembre, pel qual es modifica el Reial decret 646/1991 i es fixen les condicions per al control dels límits d'emissió de SO2 en l'activitat de refinació de petroli.
  
3) S'ha de comunicar al Servei de qualitat de les aigües, Direcció General de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge, les modificacions de la planta de tractament d'aigües residuals i, si és procedent, dels paràmetres fisicoquímics de l'efluent evacuat a través de l'emissari submarí per si fóra necessari sol·licitar la modificació de les condicions de l'autorització d'abocament de terra al mar amb què compta actualment la indústria.
  
4) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. Si se sobrepassaren els límits, ha de completar-se el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
5) Dins del procés de la reforma projectada, i abans de la fase de construcció, s'han de desballestar les instal·lacions i equips que siguen necessaris per a la construcció de les noves instal·lacions. Aquesta demolició ha de ser portada a terme per una empresa especialitzada en el desballestament de plantes químiques. La ferralla i els residus de construcció produïts pel desmantellament i la instal·lació d'equips han de ser retirats per empreses gestores de residus degudament autoritzades per a procedir al reciclatge i disposició final d'aquests . Durant el procés de desmantellament i construcció hi ha la possibilitat de trobar sòls contaminats, si és així, han de ser gestionats convenientment.
  
6) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació, especialment pel que fa a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en la qual s'estableixen els terminis en què la indústria haurà de disposar de l'autorització ambiental integrada.
  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte sotmés a informació pública per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquests estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 12 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 009/0009-ZQX
  
Títol: Modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries de planejament de Polinyà de Xúquer, sector est
  
Promotor: Ajuntament de Polinyà de Xúquer
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al terme municipal de Polinyà de Xúquer, a l'est del nucli urbà i delimitat per la nova ronda, la variant de la carretera VV-1101
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Modificar la classificació del sòl no urbanitzable existent entre el sòl urbanitzable classificat a l'est del nucli urbà i la ronda de circumval·lació; classificar-lo com a sòl urbanitzable residencial; homologar la totalitat del sector, i desenvolupar l'ordenació detallada.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La modificació proposada consisteix principalment en:
  
- Ampliació del sòl urbà fins a la variant VV-1101.
  
- Regularització de l'avinguda de Pius XII, fins a la connexió d'aquesta amb la rotonda d'encreuament amb la nova ronda, amb la unificació de les alineacions de les noves edificacions.
  
- Continuació de la trama urbana existent a fi d'aconseguir la integració del sector amb les àrees confrontants i crear, a més, una zona residencial de baixa densitat amb una tipologia edificatòria d'habitatge en filera.
  
II. L'ordenació interior del sector es realitza seguint una trama ortogonal continuació de la trama urbana existent, fins al límit constituït per la carretera VV-1101. Es projecten dues zones verdes dins de les parcel·les d'ús residencial. Les zones verdes de major dimensió s'emplacen als costats de l'avinguda Pius XII al costat de la rotonda que enllaça aquesta amb la carretera VV-1101. Les parcel·les destinades a equipaments se situen a continuació de les zones verdes, en zona de vora del sector i absorbeixen la revolta de la carretera. Aquestes zones es destinaran a ús esportiu-recreatiu.
  
III. Superfície total del sector: 54.200 m²
  
- Sòl urbanitzable vigent: 32.880 m²
  
- Sòl que s'ha de reclassificar: 21.320 m²
  
Nombre màxim d'habitatges: 271
  
IV. Ús dominant: residencial
  
Ús compatible: comercial i dotacional
  
Ús incompatible: industrial i terciari
  
V. Hi ha la previsió de col·locar en la zona d'actuació un dipòsit regulador d'aigua potable, encara que no s'ha elegit l'emplaçament definitiu. Aquest fet ha sigut previst en l'ordenació proposada. L'esmentat element es pot emplaçar en les parcel·les destinades a equipaments.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que l'única alternativa de localització del sector és l'adoptada, justificada per l'existència de bosses de sòl originades arran de l'execució de la ronda VV-1101, situades entre l'esmentada infrastructura i el sòl urbanitzable classificat pel planejament vigent. L'actuació proposada planteja un creixement natural del nucli urbà i del sòl urbanitzable vigent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de gener de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental, certificat d'aprovació provisional i el resultat de la informació pública relatius al projecte de modificació puntual núm. 5, sector est, de les normes subsidiàries de planejament de Polinyà de Xúquer, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 11 d'octubre de 2001 i en el DOGV núm. 4110, de 19 d'octubre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 de setembre de 2002, es va remetre a la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial un informe sobre l'estat de l'expedient de referència, pel qual es comunicava a l'esmentada Direcció General que l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer havia de modificar el contingut de l'estudi d'impacte ambiental presentat.
  
En data 8 de setembre de 2002, es va remetre a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer un informe per mitjà del qual es transmetia la necessitat de modificar l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb especial atenció a:
  
- Anàlisi d'alternatives.
  
- Acreditació per part de l'entitat gestora de l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficient per a atendre la demanda prevista.
  
- Definir la solució proposada per a l'evacuació i abocament de les aigües residuals i pluvials, amb el certificat de la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals per a admetre les noves càrregues generades i amb la identificació del punt d'abocament de la xarxa de pluvials.
  
- Identificar el gestor de residus sòlids urbans.
  
- Afecció al camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira; cal informe de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
- Afecció al patrimoni cultural, és preceptiu l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
- Anàlisi del risc d'inundació i proposta de mesures protectores.
  
- Afecció al riu Xúquer.
  
En data 4 de desembre de 2002, l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer va remetre un nou estudi d'impacte ambiental acompanyat d'un certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer sobre la modificació de la documentació presentada inicialment.
  
En data 11 de desembre de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer una còpia de la documentació urbanística i es va reiterar la necessitat de presentar els certificats requerits en ofici de data 8 de setembre de 2002.
  
En data 20 de gener de 2003, l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer va remetre una còpia de la documentació tècnica, un certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer sobre la xarxa de clavegueram existent, l'estació depuradora d'aigües residuals i sobre el gestor dels residus sòlids urbans, i un informe emés per Hidra, Gestión Integral del Agua, SA sobre el proveïment d'aigua potable.
  
En data 13 de juny de 2003 es va sol·licitar novament a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer ampliació o justificació de diversos aspectes ambientals tractats en l'estudi d'impacte ambiental que coincideixen, bàsicament, amb els recollits en l'ofici de 8 de setembre de 2002.
  
En data 30 de juliol de 2003, l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer va remetre nova documentació entre la qual es trobaven una còpia de la documentació tècnica, una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, una sol·licitud d'informe a EGEVASA sobre la depuració de les aigües residuals, la sol·licitud d'informe a l'Ajuntament de Sueca sobre l'existència de recursos hídrics i l'informe municipal sobre la xarxa de clavegueram.
  
A hores d'ara, no s'han rebut els informes sol·licitats sobre existència de recursos hídrics suficients i capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals, com també l'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, tots ells sol·licitats a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer en ofici de data 8 de setembre de 2002.
  
Informes sectorials
  
En data 12 de maig de 2003, es va efectuar consulta al Servei de gestió forestal de l'extinta Conselleria de Medi Ambient sobre l'afecció del projecte al camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira, d'amplària legal 7 m.
  
En data 2 de setembre de 2003 es va rebre l'esmentat informe, remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i el contingut del qual es resumeix en:
  
- Sobre l'assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira discorria la carretera CV-508, fins que va ser executada la circumval·lació d'aquesta, com es reconeixia en la seua classificació - camí de Polinyà de Xúquer a Corbera d'Alzira - i a la qual es va assignar una amplària legal de 7 m. S'afirma que hi ha una antropització incompatible amb els usos pecuaris.
  
- Atés que la Llei 3/1995 considera els camins ramaders com a corredors ecològics i tenint en compte que l'esmentada via manca actualment de trànsit ramader, es proposa la integració d'aquesta per al desenvolupament d'usos complementaris, com ara senderisme, passeig, etc.
  
- S'indica que l'esmentat camí ramader pot ser assumit pel viari projectat, en concret per l'avinguda Pius XII, segons les fórmules urbanístiques que garantisquen l'ús públic d'aquest i d'acord amb la vigent Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.
  
- De conformitat amb el que disposa el Reial decret 13/1992, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament general de circulació, s'ha de tenir en compte la següent senyalització:
  
P-23, amb la llegenda Assagador en tots els encreuaments i complementada amb els convenients senyals de limitació de velocitat en les citades interseccions.
  
Plafó informatiu de la generalitat valenciana, segons Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual s'estableixen les normes bàsiques per a la senyalització dels camins ramaders i els terrenys sotmesos al règim especial de caça i pesca continental.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Polinyà de Xúquer s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Curs mitjà i baix del riu Xúquer. Es tracta d'un LIC fluvial que inclou els hàbitats aquàtics del riu Xúquer. És destacable l'existència de poblacions de diverses espècies d'ictiofauna d'interés. No obstant això, el projecte presentat no afecta de manera directa l'esmentat riu encara que parteix del sector objecte del projecte es troba dins de la zona de policia de 100 m del llit. A aquest respecte s'ha de dir que la part del sector ubicada en l'esmentada zona està classificada pel planejament vigent com a sòl urbanitzable i zona verda.
  
2. El projecte que s'avalua afecta el camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira, d'amplària legal 7 m. L'ordenació proposada no respecta el traçat del camí ramader. Aquesta queda ocupada per vials i per parcel·les destinades a ús residencial i a equipament. No obstant això, l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incorpora un informe emés per la Unitat de camins ramaders de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el contingut del qual ha sigut exposat en l'apartat anterior, i on s'indica que el camí ramader pot ser assumit en el nou traçat viari proposat. La nova ordenació no defineix el nou traçat del camí ramader.
  
3. Part del terme municipal de Polinyà de Xúquer es troba afectat per la zona humida denominada marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, i la funció de la qual és actuar com a zona de protecció enfront de les crescudes del riu Xúquer. L'àmbit d'actuació se situa al nord de l'esmentada zona, i queda fora fins i tot del perímetre de protecció d'aquesta. No obstant això, encara que l'esmentada zona no es veu afectada de manera directa per l'actuació, sí que pot existir una afecció indirecta sobre l'esmentat espai.
  
4. Pel que fa a la possible afecció del projecte a jaciments arqueològics o a béns d'interés cultural, l'estudi d'impacte ambiental incorpora un plànol amb la localització dels diversos jaciments arqueològics existents en el terme municipal; expressa que no hi ha afecció a jaciments arqueològics ni etnològics, i que amb caràcter previ a la realització del projecte d'urbanització s'ha de realitzar una prospecció arqueològica i etnològica per un tècnic competent. No s'aporta l'informe que ha d'emetre la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre el projecte, per raó del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i que va ser demanat a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer per mitjà d'oficis de data 8 de setembre de 2002 i 13 de juny de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys afectats per l'actuació proposada es troben dedicats quasi totalment al cultiu del taronger, sobre aquests destaca l'existència d'una xicoteta edificació, una parcel·la on es troba emplaçat un viver i un desballestament de cotxes. La zona es troba esguitada per la xarxa de séquies existent, destinada al reg dels esmentats cultius.
  
Els materials presents en la zona pertanyen al període quaternari i es corresponen amb llims i arenes. L'actuació s'emplaça sobre la Unitat Hidrogeològica de la Plana de València sud, on trobem un sistema aqüífer multicapa constituït per dos trams permeables ben diferenciats. Així, la zona presenta un risc alt a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa s'han d'extremar les mesures preventives necessàries per a preservar la qualitat de les aigües subterrànies.
  
Pel que fa a les condicions climàtiques de la zona, s'assenyala que la precipitació mitjana anual és de 692.32 mm. Principalment les pluges són a la tardor i de vegades són de caràcter torrencial. Els vents de major intensitat són al gener i febrer i són de component oest. En aquest sentit, ja que l'ús dominant és el residencial no es preveu que es generen emissions atmosfèriques o acústiques en fase de funcionament que puguen afectar l'entorn pròxim. La major afecció es pot produir en fase de construcció durant els moviments de terres i les obres d'urbanització i edificació.
  
Com s'ha citat amb anterioritat, la vegetació present a la zona està constituïda per cultius de tarongers, i no existeixen restes de vegetació natural coincidents amb la vegetació potencial d'aquesta que, segons expressa l'estudi d'impacte ambiental, es correspondria amb la sèrie edafòfila Acantho mollis-Ulmetum minoris. Pel que fa a la fauna, s'indiquen algunes de les espècies que es poden trobar en la zona, i es destaca que es tracta d'una zona de vora urbana, limitada per una infrastructura viària i àmpliament transformada per les activitats humanes.
  
L'àrea estudiada presenta un relleu pràcticament pla, sense pendents acusades, i ocupa una zona periurbana àmpliament transformada.
  
2. Com s'ha citat amb anterioritat, hi ha un desballestament en la zona d'actuació, que amb la solució proposada queda fora d'ordenació. Es tracta d'una activitat potencialment contaminant, principalment pels residus generats i pels possibles abocaments realitzats al terreny, per la qual cosa el terreny on s'emplaça l'esmentada activitat ha de tenir un tractament especial durant l'execució de les obres d'urbanització del sector. Amb aquest fi, es proposa la realització de les anàlisis oportunes per a determinar la possible contaminació dels sòls on s'emplaça el desballestament i el trasllat d'aquest, si és procedent, a un abocador autoritzat.
  
3. El pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, preveu per a la zona objecte d'estudi un risc d'inundació de grau 2 (freqüència entre 25 i 100 anys; calat > 0,8 m). Així mateix, Polinyà de Xúquer està considerat pel PATRICOVA com a municipi amb elevat risc d'inundació, per la qual cosa l'esmentat document estableix unes condicions determinades pel que fa a les actuacions urbanístiques que es porten a terme. L'estudi d'impacte ambiental fa referència a les mesures proposades en l'articulat de la normativa del PATRICOVA per als projectes d'urbanització en zones inundables.
  
4. Pel que fa al proveïment d'aigua potable al sector proposat, s'aporta un informe emés per Hidra, Gestión Integral del Agua SA, en el qual s'indica el consum actual d'aigua potable en el municipi i la demanda prevista amb la present actuació, i en el qual s'exposen diverses conclusions tècniques. S'exposa que ateses les instal·lacions existents, podria produir-se un desabastiment d'aigua en determinats moments. També s'indica que s'està regulant l'explotació del pou situat a Corbera per a millorar la qualitat de les aigües extretes, i que el municipi de Polinyà de Xúquer es troba inclòs en el projecte de transvasament d'aigua des de Font d'en Carrós. Finalment s'expressa que l'Ajuntament de Polinyà podria estudiar altres alternatives de captació d'aigua i que hauria de ser l'Ajuntament de Sueca qui certifique la petició sol·licitada.
  
L'Ajuntament de Polinyà de Xúquer ha sol·licitat a l'Ajuntament de Sueca un informe sobre l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients, en relació amb el que expressa l'informe emés per Hidra, ja que l'Ajuntament de Sueca gestiona el subministrament en alta al municipi de Polinyà de Xúquer. A hores d'ara no s'ha presentat cap document en aquesta Direcció General que acredite la disponibilitat de recursos hídrics.
  
5. Les aigües residuals generades en el municipi de Polinyà de Xúquer són tractades en l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada situada al terme municipal de Riola, i que dóna servei als municipis de Polinyà de Xúquer, Fortaleny, Riola i a l'entitat local de Benicull de Xúquer.
  
S'adjunta una còpia de la sol·licitud efectuada per l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer a EGEVASA, entitat gestora de l'esmentada EDAR, perquè acredite la capacitat de l'esmentada infrastructura per a tractar les aigües residuals generades en el sector est.
  
6. La xarxa de clavegueram de Polinyà de Xúquer és de caràcter unitari i connecta amb l'EDAR mancomunada de Riola. L'estudi d'impacte ambiental indica que la xarxa de clavegueram projectada en el sector és de caràcter unitari. L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incorpora un informe de l'arquitecte municipal sobre les diverses alternatives d'abocament de les aigües pluvials en cas de projectar-se una xarxa de clavegueram separativa.
  
De totes les plantejades, aquella que resulta tècnicament possible és la que planteja un abocament de la xarxa de pluvials a la séquia primera, situada en l'extrem sud-est del sector i pròxima al nucli urbà. El major problema que planteja aquesta solució és que en cas de crescuda podrien veure's afectats el nucli urbà, per la proximitat d'aquest, i la xarxa viària immediata.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, durant la fase d'execució, els majors efectes són els derivats de l'ocupació i compactació del sòl, els moviments de terres i els dipòsits de materials residuals, mentre que una vegada implantada l'actuació els majors efectes es deriven d'un canvi d'ús del sòl i modificació dels aspectes socioeconòmics i perceptuals.
  
8. Les mesures correctores proposades preveuen la normativa urbanística referent a la salvaguarda dels recursos naturals per mitjà de la qual es regula la instal·lació d'antenes de telefonia mòbil en sòl urbà i es crea un catàleg de béns i espais protegits. També es recullen mesures correctores relatives a la prevenció de la contaminació atmosfèrica, la prevenció del soroll i vibracions, la prevenció de la contaminació de les aigües, la conservació de la fauna i la vegetació, els sòls, la conservació del paisatge i del patrimoni natural, els usos del territori, el patrimoni arqueològic, les línies elèctriques i la gestió de residus.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació puntual núm. 5 i homologació, sector est, de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Polinyà de Xúquer (València), promogut per l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. De conformitat amb el que sol·licita a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer per mitjà d'oficis de data 8 de setembre de 2002 i 13 de juny de 2003, s'ha d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València l'informe favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, en compliment del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
II. S'ha d'aportar davant de la Comissió territorial d'urbanisme de València un plànol d'ordenació on quede grafiat i identificat el traçat definitiu del camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira, indicant el nom i amplària legal d'aquest. El camí ramader interior al sector ha de quedar recollit en l'ordenació com a un element de la xarxa primària, no computable a efectes urbanístics ni d'estàndards. El viari que assumisca el traçat de l'esmentat camí ramader ha de permetre el desenvolupament dels usos compatibles amb la naturalesa d'aquest.
  
III. S'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a atendre la demanda generada amb el desenvolupament del sector objecte del projecte.
  
IV. Pel que fa a la xarxa de clavegueram proposada, la capacitat de tractament de l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada de Riola, i el risc d'inundació existent en la zona, en matèria d'avaluació d'impacte ambiental s'estableix la reserva necessària a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
V. Els diversos tipus de residus generats amb motiu del desmantellament del desballestament existent han de ser recollits i gestionats per empreses autoritzades, d'acord a les característiques de cadascun d'ells.
  
VI. S'ha de realitzar una recollida selectiva en origen dels residus generats durant les obres de construcció i urbanització, a fi que cada tipus de residu generat siga gestionat per empreses autoritzades tenint en compte la seua naturalesa. La recollida d'aquests s'ha de realitzar sempre dins dels límits del sector, durant un temps reduït i en llocs degudament habilitats a l'efecte.
  
VII. Els residus vegetals generats amb el desbrossament i la tala de la vegetació existent han de ser gestionats de manera adequada a les característiques d'aquests però, en queda prohibida la incineració in situ.
  
VIII. El programa de vigilància ambiental ha de verificar el compliment de totes les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també de les plantejades en els condicionants precedents. S'han de redactar informes periòdics sobre l'aplicació d'aquestes, el grau d'eficàcia i les solucions proposades en cas de desviacions sobre les previsions inicials.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquests estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 90/02-AIA
  
Títol Legalització d'explotació porcina d'encebament
  
Promotor Sra. Eva Debón Rochina
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a explotació porcina d'encebament
  
Localització Polígon 4, parcel·les 1 i 42. Partida Los Campos. Terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén legalitzar l'explotació de porcí d'encebament per mitjà de l'obtenció de la llicència d'activitat les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
Les parcel·les que formen l'explotació ocupen una superfície de 5.656 m², dels quals 1.310 m² estan ocupats per 5 naus d'una planta, dedicades a la producció de porcs d'encebament. L'activitat té una capacitat de 1.540 animals que entren amb 25 kg de pes i van a l'escorxador amb 90-100 kg, després d'aproximadament 4 mesos.
  
Anualment es genera un volum de purí de 1.078 m³. Els purins s'emmagatzemen en les fosses interiors, construïdes en fàbrica de bloc de formigó i amb les parets impermeabilitzades, que tenen una capacitat de 750 m³. El purí rep un tractament amb un complex bacterià enzimàtic en les fosses de l'interior de la nau, per a rebaixar-ne la càrrega contaminant, reduir les males olors i millorar-ne el valor nutritiu, ja que s'empra com a adob orgànic. El purí es distribueix en parcel·les d'agricultors de la zona, en un total de 60,9670 ha, quan les condicions meteorològiques ho aconsellen.
  
Els animals morts són dipositats en un contenidor, i retirats cada dos dies per l'empresa Chinillach Ballester, SA, situada al Molí dels Canyars núm. 10 de Carpesa (València), amb la presentació de la fotocòpia del contracte.
  
La granja té un llatzeret per a animals malalts, tela metàl·lica per a evitar l'entrada d'ocells, gual sanitari de formigó en massa i tanca perimetral amb malla galvanitzada.
  
D'acord amb l'annex I del Reial decret 324/2000, la quantitat de fem generada per una explotació de 1.540 places d'encebament és de 3.311 m³/any, superior a la calculada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es realitza visita de camp el 25 de novembre de 2003, en la qual es comprova que el promotor ha instal·lat en l'explotació una fossa de digestió de cadàvers, amb resultats de funcionament excel·lents. A més considera que aquesta mesura d'eliminació de cadàvers és més adequada que la proposada actualment per l'administració (recollida a càrrec d'una empresa gestora que circula de granja en granja), atesa l'alta concentració d'explotacions porcines en el terme municipal d'Alpuente, i el consegüent risc de transmissió de malalties entre granges.
  
L'explotació no disposa de bassa exterior de magatzem de purins.
  
En la visita s'observa, a més, que l'explotació està encerclada, disposa de tela antiocells en els buits i gual sanitari en l'accés, encara que aquest no presenta unes dimensions adequades per a assegurar la correcta desinfecció dels vehicles a l'entrada.
  
En el perímetre de la parcel·la hi ha plantats xiprers (Cupressus sp) que redueixen l'impacte sobre el paisatge i la contaminació per males olors.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 20 de febrer de 2002.
  
La informació pública per l'Ajuntament d'Alpuente, s'ha realitzat en el BOP núm. 265, de 7 de novembre de 2001, com també als veïns confrontants, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe favorable del cap local de sanitat, que adverteix que l'explotació porcina més pròxima està situada a una distància inferior a 500 m, i que es poden produir efectes adversos pel que fa a sanitat animal exclusivament.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal, que indica que s'ha de justificar que la nova explotació ramadera compleix els requisits exigits en l'article 10 de l'Ordre de 30 de març de 1998, o que no està afectada per aquesta.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura està condicionat a no superar la capacitat productora del grup a què pertanyen.
  
- En els fonaments de dret, s'explica que la sol·licitud no s'adequa a l'article 67.2 del planejament municipal vigent, pel que fa a separació, a límits i a nucli urbà, i que la sol·licitud pot autoritzar-se de conformitat amb la disposició transitòria de la modificació número 9 de les normes subsidiàries d'Alpuente, i es manté la condició de fora d'ordenació d'aquesta, d'acord amb l'article 58 de la Llei 6/94, reguladora de l'activitat urbanística.
  
- L'autorització també es condiciona a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus; com també que la posició i acabament de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest; i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i ha de mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
- No s'inclou l'informe favorable del veterinari de l'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries del municipi d'Alpuente.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció general del medi on es desenvolupa l'activitat referit a la zona d'Alpuente i les corresponents aldees, i posteriorment se centra en la zona on se situen les granges. Inclou els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge, entre altres. La descripció que es fa d'aquests elements és succinta i poc precisa, ja que es limita a descriure'ls lleugerament.
  
Es considera que els elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són principalment: el sòl (per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient), el paisatge (per introducció d'elements estranys), l'atmosfera (per emissions que produeixen problemes d'olors), i l'aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació).
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una relació dels possibles impactes que pot causar l'actuació, en concret sobre el sòl, aigües (superficials i subterrànies), atmosfera, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La llista d'impactes és superficial i incompleta, ja que no identifica ni valora els esmentats impactes, sinó que enumera una relació d'elements del medi, amb una breu descripció d'aquests.
  
En aquest cas, es considera que els possibles impactes derivats de l'activitat són:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors.
  
- Contaminació de sòls per gestió inadequada de purins.
  
- Impacte paisatgístic per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies per maneig deficient dels residus generats.
  
La granja està situada en una zona agrícola amb nombroses explotacions ramaderes semblants a aquesta, sense elements ambientals destacables. A més té plantada vegetació en el perímetre que actua de pantalla, de manera que es dificulta la difusió de males olors.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes de les mesures correctores proposades en el projecte d'activitat són:
  
- Sobre l'atmosfera: retirada diària dels animals morts, aquests es dipositen en els contenidors instal·lats a l'efecte; retirada cada 2 dies dels cadàvers per part de l'empresa autoritzada Chinillach Ballester, SA; aïllament de les fosses de purins (no explica el sistema d'aïllament).
  
- Sobre les aigües superficials: absoluta estanquitat de la bassa de purins; construcció d'un dren perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la; drenatge de l'escorriment interior de la parcel·la cap a la bassa de purins; no abocar els purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i en les proximitats de brolladors.
  
- Sobre les aigües subterrànies: aplicació de purins com a adob orgànic, quan la terra i les condicions meteorològiques ho aconsellen; no es pot aplicar el purí si el nivell freàtic està a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i karstificació.
  
- Sobre els sòls: no realitzar aplicacions superiors a les indicades en els càlculs de dosificació, per a evitar la contaminació d'aquest, disminució de la productivitat i fitotoxicitat en els cultius.
  
Respecte als drens perimetrals i interiors de parcel·la que condueixen les aigües d'escorriment, no s'hi adjunten dades tècniques, plànols o detalls d'aquests. La bassa de purins no està construïda, segons es comprova en la visita a camp.
  
Les dosis d'adob calculades en el punt 4.3. Gestió del purí, no queden plenament justificades. Els resultats de les anàlisis de N, P i K són els proporcionats per Bayer, i atés que la composició del purí és variable i heterogènia entre explotacions (en funció de l'alimentació, sistema productiu, etc.) es considera que s'hauria d'haver presentat una anàlisi del purí generat en l'explotació.
  
Les mesures correctores proposades no es consideren suficients, per la qual cosa han d'ampliar-se amb les següents:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques d'aquest que ho definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu, s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- Una vegada posat en marxa l'esmentat tractament, s'han de portar a terme anàlisi que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, i realitzar una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General, i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar s'han de trobar, com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- D'acord amb la legislació vigent, s'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a almenys tres mesos, fins a la retirada d'aquest com a adob orgànic a camps de cultiu, com queda establert en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Com a mesura higiènica i sanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps sota les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les, i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de les fraccions amoniacals. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar per hectàrea els 170 kg N/any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. L'adobament amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adob s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra. En cap cas es pot escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants.
  
- S'han de modificar les dimensions del gual sanitari, perquè la desinfecció dels vehicles a l'entrada a l'explotació es realitze de forma eficaç.
  
No s'inclou programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de legalització de granja porcina, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per la Sra. Eva Debón Rochina, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques d'aquest que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu, s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- Una vegada posat en marxa l'esmentat tractament, s'han de portar a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, i realitzar una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Les esmentades anàlisis s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General, i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar s'han de trobar com a mínim els indicats en la proposta anterior de mesures correctores.
  
- D'acord amb la legislació vigent, s'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a almenys tres mesos, fins a la retirada d'aquests com a adob orgànic a camps de cultiu, tal com queda establert en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Com a mesura higiènica i sanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps sota les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de les fraccions amoniacals. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar per hectàrea els 170 kg N/any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adobament amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, i es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adob s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra. En cap cas es pot escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants.
  
- La distància de les parcel·les on s'aplica el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000.
  
- S'han de modificar les dimensions del gual sanitari, perquè la desinfecció dels vehicles a l'entrada a l'explotació es realitze de forma eficaç.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes consideren pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martínez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 116/02-AIA
  
Títol: Emmagatzematge temporal de residus metàl·lics no perillosos
  
Promotor: Fercometal, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: C/ Senyera, núm. 64. Polígon industrial el Bobalar, Alaquàs (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Obtenció de registre administratiu de l'operació d'emmagatzematge temporal de residus no perillosos.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'una estació de transferència de residus no perillosos. En aquesta instal·lació es projecta portar a terme la recepció, classificació, separació, emmagatzematge per espècies i compactació dels residus metàl·lics i ferralles, procedents de la branca industrial de mecanització de metalls i de l'emmotllament, per al posterior enviament d'aquests a un valoritzador final.
  
Els residus que s'han de tractar són, concretament, perfils d'alumini, planxes litogràfiques, llautó retall i coure.
  
L'activitat es desenvolupa íntegrament en dues naus industrials contigües, comunicades interiorment, que ocupen una superfície total de 1.207 m². La solera és de formigó, de 30 cm, impermeabilitzat i compactat en superfície.
  
L'activitat es portarà a terme en zones destinades a cadascun dels processos que la conformen. La distribució espacial d'aquestes és coherent amb l'ordre que ocupen en la seqüència de tractament establerta.
  
Tramitació administrativa
  
En data 18 de febrer de 2001, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un magatzem de ferralla. Estació de transferència de residus no perillosos atorgada per l'Ajuntament d'Alaquàs. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un puntal fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els objectius ambientals perseguits, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, com també atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Atesa la tipologia de l'activitat i el nivell d'antropització del lloc on es vol desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els del medi inert o abiòtic, en aquest cas el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, percentual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal desenvolupament de l'activitat.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En la fase de funcionament, es destaquen les següents accions susceptibles de produir impacte entre les assenyalades per l'estudi: càrrega i descàrrega de materials; i dipòsit, emmagatzematge i envasament de materials. No obstant això, s'entén que s'haurien d'haver atés altres com la generació dels olis de la maquinària instal·lada i generació d'aigües residuals sanitàries.
  
Dels impactes descrits per l'estudi com més significatius, només cap destacar el referent a la producció de fums deguda al transport.
  
Respecte a l'impacte acústic, es diu que, en l'exterior de les instal·lacions, el nivell sonor equivalent és de 24 dB(A). També s'indica que es generaran vibracions procedents del funcionament de les premses hidràuliques.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més destacables de les disposades en l'estudi s'entén que són les següents:
  
- Totes les operacions es desenvoluparan a cobert.
  
- Les premses hidràuliques es muntaran sobre suports antivibratoris (silent-block o semblants).
  
- Si bé s'ha destacat com un dels majors impactes, el transport està autoritzat per Indústria, amb la qual cosa no s'aplicaran mesures correctores.
  
- Les aigües residuals són conduïdes al clavegueram públic.
  
- A fi d'evitar l'eixida a l'exterior de la nau de qualsevol abocament o vessament, s'ha construït una arqueta, de 0,5x0,5x0,5 metres, amb cubeta i bomba per a extracció.
  
- En les zones més conflictives s'ha reforçat i impermeabilitzat el sòl.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzematge de ferralla es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Tenint en compte que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Tenint en compte que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una estació de transferència de residus no perillosos, promogut per l'empresa Fercometal, SL, en els termes establerts en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Pel que fa a la gestió i generació de residus:
  
1.1. Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el normal funcionament d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió i producció de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
1.2. Ha de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
1.3. A les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzematge temporal dels diversos residus, s'ha de disposar d'una solera impermeable.
  
1.4. S'ha de desenvolupar un programa de vigilància ambiental d'acord amb allò que estableix, al respecte, la legislació valenciana de caràcter ambiental.
  
2) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis; i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si se sobrepassen els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
3) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que en resulten d'aplicació.
  
4) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si escau l'aplicació de noves mesures correctores.
  
5) S'ha d'atendre a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca quan ho considere oportú la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 16 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 245/4728YBB
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant i Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de Los Montesinos i Torrevieja
  
Objecte projecte: Conducció d'aigües residuals de Los Montesinos a la xarxa de sanejament de Torrevieja
  
Localització: Als termes municipals de Los Montesinos i Torrevieja (Alacant) al nord de la llacuna de Torrevieja
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la solució de l'actual problemàtica que planteja el mal funcionament de l'actual EDAR de Los Montesinos, que veu esporàdicament superada la seua capacitat de càrrega d'aquesta i provoca abocaments a la zona circumdant. La solució plantejada és la conducció d'aquests abocaments a l'EDAR de Torrevieja, per mitjà de la instal·lació d'una conducció des de l'actual depuradora de Los Montesinos fins a connectar amb la xarxa de sanejament de Torrevieja en l'estació de bombament de La Siesta.
  
La descripció del projecte que es realitza coincideix amb l'alternativa número 2 de l'estudi d'impacte ambiental:
  
Característiques de les obres:
  
- Estació de bombament dins del recinte de la depuradora de Los Montesinos, amb l'establiment d'un sistema de control remot via ràdio des de la depuradora de Torrevieja.
  
- Conducció d'aigües residuals des del bombament de Los Montesinos fins a l'estació de bombament de La Siesta. Disposarà de dos trams separats per una arqueta de ruptura de càrrega.
  
El primer tram serà una conducció de polietilé PE 100 de PN 6 i un diàmetre de 315 mm, i una longitud aproximada de 2.113 m. Anirà des del bombament de Los Montesinos fins a l'arqueta de ruptura de càrrega.
  
El segon tram aniria des de l'arqueta de ruptura de càrrega fins a l'estació de bombament de La Siesta amb una longitud aproximada de 1.761 m; la conducció és per gravetat de PVC rígid amb diàmetre de 400 mm. Discorreria en paral·lel a la via verda pel costat est d'aquesta sense sobrepassar els límits dels terrenys que pertanyen a RENFE. Les tapadores dels pous de registre quedaran soterrades a 15 cm de profunditat. Els últims metres de conducció en aquest tram discorreran sota el vial de la urbanització San Luis pel extrem occidental d'aquest.
  
La rasa tindrà aproximadament 1 metre de profunditat per 1 metre d'amplària en superfície.
  
Tramitació administrativa
  
Es va remetre amb data 10 de juliol de 2003 per representant de la Diputació Provincial d'Alacant el corresponent estudi d'impacte ambiental i còpia del projecte referit, on s'indicava que s'havia realitzat amb el vistiplau de la direcció del parc.
  
Es va remetre informe del director conservador dels parcs naturals del sud d'Alacant on s'indicava que el mal funcionament de l'EDAR de Los Montesinos ha comportat la degradació de l'actual zona contigua al parc, i proposa per tant les següents fases entre les quals es troba l'actual projecte:
  
Fase 0: Actualment EDAR de Los Montesinos activa, bombament i canonada no instal·lats.
  
Fase 1: EDAR de Los Montesinos activa (estiu), bombament i canonada instal·lats. EDAR de Torrevieja no ampliada. Bombament temporal de Los Montesinos a Torrevieja (tardor, hivern, primavera).
  
Fase 2: EDAR de Los Montesinos clausurada, bombament i canonada instal·lats. EDAR de Torrevieja ampliada. Bombament total de Los Montesinos a Torrevieja.
  
Fase 3: Desmantellament d'EDAR i bassa de Los Montesinos, restauració ambiental de la zona. Bombament total de Los Montesinos a Torrevieja.
  
Es va remetre per representant del promotor certificat del secretari de la Diputació Provincial d'Alacant que indicava que s'havia efectuat la informació pública de l'estudi i que no s'havien presentat al·legacions (BOP de 13 d'agost de 2003).
  
Afeccions legals
  
Gran part del traçat discorre per l'interior del Parc Natural de les Llacunes de La Mata i Torrevieja i la resta per les zones perifèriques de protecció.
  
S'encreua el canal saliner i a més el tram final del traçat afecta domini públic marítim terrestre.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
Les actuacions se situen en l'extrem nord de la Llacuna de Torrevieja i discorren en gran part per camins existents o entre camps de cultiu, alguns abandonats o pel marge del camí en zona urbana. Només en un xicotet tram discorre per terrenys naturals alterats amb vegetació tipus saladar sec de baixa qualitat ambiental amb espècies com Salsola genistoides, Salsola vermiculata, Atriplex halimus, etc. i espècies de marcat caràcter nitròfil.
  
En el tram inicial del traçat, en algun punt, s'aproxima molt a terrenys ocupats per un saladar humit d'alta qualitat ambiental però discorre per camí sense afectar-lo. En el tram final afecta la vegetació del marge del camí per l'extrem est d'aquesta; la qualitat és baixa, semblant a la comentada anteriorment, i no afecta la vegetació de l'altra vora del camí que presenta un valor ambiental mitjà (albardí amb Arthrocnemum).
  
El valor ambiental de la zones directament afectades és baix, només en determinats trams es discorre pròxim a zones amb un valor mitjà o alt, però sense afectar-les.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
El principal impacte de la conducció serà sobre la vegetació, sòl i paisatge; s'estima per la superfície i característiques de la vegetació afectada que l'impacte serà baix.
  
L'afecció sobre la fauna, en qualsevol cas, serà temporal i molt puntual.
  
En tractar-se d'una conducció d'aigües residuals sense depurar hi ha un risc de ruptura o fugues i en conseqüència han d'adoptar-se mesures preventives i de vigilància per a evitar que el funcionament de l'activitat puga repercutir sobre l'entorn d'aquesta, sobretot en aquells trams en què es discorre pròxim a zones de major valor.
  
L'estudi no considera que el patrimoni paleontològic, arqueològic o etnològic puga veure's afectat, no obstant això en cas de trobar-se restes d'aquestes característiques s'ha de posar en coneixement de la Conselleria de Cultura per a adoptar les mesures que es consideren necessàries.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental preveu unes mesures correctores compensatòries i un programa de vigilància ambiental que, en línies generals, es consideren adequades.
  
S'estima necessari establir mesures de control de la conducció una vegada en funcionament que permeten la detecció de fugues i la reparació immediata d'aquestes, com també mesures preventives per a evitar-les.
  
Han de complir-se les fases establertes per la direcció del parc en l'informe reflectit en la present declaració.
  
El compliment de les mesures correctores compensatòries i el programa de vigilància ambiental ha de supervisar-se per la direcció del parc i els serveis tècnics d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de conducció d'aigües residuals de Los Montesinos a la xarxa de sanejament de Torrevieja situada en els termes municipals de Los Montesinos i Torrevieja (Alacant) al nord de la llacuna de Torrevieja, els promotors dels quals són la Diputació Provincial d'Alacant i la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sempre que es realitze seguint el traçat de l'alternativa 2 i les condicions descrites en l'estudi d'impacte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Condicionants per a l'execució del projecte i per al desenvolupament de l'activitat:
  
1. Han de complir-se les mesures correctores, compensatòries i programa de vigilància ambiental establert en l'estudi d'impacte ambiental denominat: Integració ambiental de l'estació depuradora.
  
2. Han de complir-se, en el menor temps possible, totes les fases establertes en l'informe de la direcció del parc reflectit en la present declaració.
  
3. S'han d'establir mecanismes de control i un pla de seguiment per a detectar fugues o ruptures en la conducció, de manera que es puga actuar amb rapidesa per a la reparació d'aquestes.
  
4. En l'encreuament del canal saliner s'ha de garantir que el risc de ruptures o fugues és mínim, i reforçar-lo si cal.
  
5. La direcció del parc ha de supervisar el compliment dels condicionants establerts en la present declaració. Es poden establir els canvis i mesures que es consideren oportuns.
  
6. Si durant l'obertura de les rases i moviments de terra es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.