Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6002)

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real, Catadau, Alpuente, Sollana i Andilla. Expedients número 122/3025 DPA i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6801

Data del DOGV
:   21-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6002


Data del document
:   03-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vila-real
    * Andilla
    * Catadau
    * Sollana
    * Alpuente
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real, Catadau, Alpuente, Sollana i Andilla. Expedients número 122/5023 PUF i altres. [2012/6002]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 122/5321 UOR, 198/7771 SZH, 100/2993 DNS, 133/7181 BTX i 5/8241 PHG.  
  
  
València, 3 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 122/2187 PIL.  
Títol: Indústria ceràmica.  
Promotor: Todagres, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: carretera d'Onda km 5 Vila-real (Castelló).  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte.  
Todagres, SA, és una indústria dedicada a la fabricació de productes ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament des de l'any 1971. Ubicada a Vila-real a Castelló, presenta el projecte amb la finalitat d'obtindre l'autorització ambiental integrada.   
S'ha desenrotllat en l'empresa un projecte de millora amb la finalitat de minimitzar l'emissió de partícules en els atomitzadors, consistent en la instal·lació addicional de dos filtres de mànegues calefactats per al tractament del flux de gasos. Amb l'aplicació del dit tractament el rendiment de la depuració passarà d'un 76% a un 95- 99% segons les dades del projecte bàsic.  
La indústria s'ubica en el municipi de Vila-real en sòl qualificat com industrial pel Pla General d'Ordenació Urbana, i complix les determinacions que el pla general preveu respecte d'això, segons l'informe favorable de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Vila-real.   
L'accés a les instal·lacions es realitza a través d'una entrada que desemboca en el camí Miralcamp, des de la carretera CV-20. Compta amb subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi per a l'ús industrial, reg i aigua sanitària i es compra a proveïdors externs l'aigua potable. No hi ha xarxa de drenatge ni de sanejament als voltants de l'empresa.  
Característiques més rellevants de l'activitat. L'activitat duta a terme en la planta es realitza per mitjà de tres processos que són la fabricació de la pasta atomitzada, la preparació d'esmalts i la fabricació de taulells ceràmics.  
Per a la preparació de la pasta es dosifiquen les matèries primeres corresponents a cada formulació en l'interior dels molins cilíndrics, on es molen via humida i donen lloc a la barbotina, que s'emmagatzema en basses prèviament a l'addició dels pigments ceràmics calcinats. Una vegada pintada se sotmet a un assecat instantani (a 500ºC aprox.) en la cambra de l'atomitzador i s'obté la pasta atomitzada pintada.  
  
La preparació d'engalbes, esmalts i serigrafies es realitza per mitjà de la selecció de les diferents matèries primeres i el seu posterior mesclat afegint-hi aigua com a vehicle en el cas d'engalbes i esmalts, o altres vehicles (poliglicol, polietilenglicol,...) en el cas de les pastes serigràfiques posteriorment s'emmagatzema la barbotina o pasta serigràfica obtinguda en espera de la seua posterior utilització.   
Per a la fabricació de taulells ceràmics partint de les pastes atomitzades fabricades en la instal·lació, es combinen diverses pastes fins a obtindre la decoració desitjada i posteriorment es realitzen els processos de premsat, conformat, assecat, esmaltat, cocció, polit i/o rectificat, rectificat, classificació i envasament del producte acabat.  
Durant l'any 2005 es van fabricar 2.310.400 m² de taulells ceràmics dels diferents tipus que es produïxen (7.000 m²/dia, considerant 330 dies de treball anual), s'estima que la capacitat de la planta és de 3.875.000 m², per la qual cosa el nivell de producció actual de la planta és el 59.6% de la capacitat productiva de la planta.  
El consum de matèries primeres per a la preparació de la pasta és:  
  
Grup de matèria primera Consum (Tm)  
Additius 105.5  
Argiles blanques 19637.3  
Arenes feldespàtiques 6592.9  
Calcària 1019.8  
Caolins 7588.3  
Defloculants 585.5  
Feldspats 25072.5  
Pigments 1161.0  
Boles sílice/alúmina 176.8  
Total 62044.9  
  
Per a la preparació d'esmalts, engalbes, serigrafies i altres aplicacions el consum és:  
  
Grup de matèria primera Consum (Tm)  
Boles de sílice / alúmina 18.7  
Additius (HMFS, vehicles serigràfics,...) 37.2  
Pigments ceràmics 3.0  
Colors solubles 1.6  
Engalbes 174.8  
Esmalts 561.8  
Fregides 31.0  
Matèries primeres (argila, feldspat,...) 112.8  
Serigrafies 34.7  
Total 975.6  
  
Consideracions ambientals  
Todagres, SA, és una empresa que es troba en funcionament en l'actualitat, com ja s'ha explicat anteriorment. Segons s'indica es troba treballant a menys del 60% de la seua capacitat de producció, els càlculs han sigut realitzats amb esta producció per això serà esta capacitat productiva la que quede emparada per la present declaració  
  
Derivats dels processos i les instal·lacions propis de la fabricació de productes ceràmics es generen una sèrie d'afeccions ambientals com ara emissions a l'atmosfera, sorolls i vibracions, abocaments, producció de residus, contaminació del sòl, consum de matèries i energia.  
  
La qualitat de l'aire és un dels factors ambientals que pot veure's més afectat, sobretot tenint en compte la concentració d'empreses del mateix tipus en la zona. La indústria s'inclou en el Grup B de l'annex II del Decret 833/1975 com potencialment contaminant de l'ambient atmosfèric. Les emissions a l'atmosfera es generen en un total de 30 focus, la major part d'ells són aspiracions, forns de fusió i assecadors, a més dels atomitzadors. Estes emissions són expulsades a l'atmosfera a través de ximeneres si bé prèviament s'apliquen diferents mesures per a disminuir la seua incidència ambiental. No s'identifica com a focus la zona de les eres on s'emmagatzema i manipula material pulverulent generador d'emissions difuses.  
Com a mesures preventives i correctores generals s'indiquen l'ús d'un combustible net (gas natural) amb baix contingut en sofre, l'altura de les ximeneres i el seu tir forçat, la incorporació de sistemes de tractament de gasos (ciclons, filtres de mànegues i llavadors), control de la combustió, utilització de cremadors de baixa emissió de NOx i el manteniment preventiu i correctiu d'estes instal·lacions.  
  
Com a mesures especifiques contra les emissions difuses de partícules, localitzades principalment en les eres s'adopta la limitació al màxim de les quantitats emmagatzemades a l'aire lliure, la instal·lació d'una barrera perimetral, el reg periòdic de superfícies i acumulacions de materials, la limitació de l'alçada dels muntons de matèria primera, restringir la circulació de vehicles i la seua velocitat en estes zones.   
Les mesures específiques contra les emissions localitzades de partícules consistixen, segons s'indica, en la instal·lació de la millor tecnologia disponible, consistent en filtres de mànegues, llavadors de gasos, ciclons (es troba en projecte la instal·lació de filtres de mànegues en els atomitzadors).  
Contra les emissions localitzades de gasos de combustió les mesures adoptades són el manteniment adequat dels cremadors, la utilització de gas natural com a combustible pel seu baix contingut en sofre, la utilització de cremadors amb baixa emissió de NOx i la utilització d'un baix excés d'aire per a la combustió.   
L'empresa indica que està adoptant com a mesures per a optimitzar el consum específic de combustibles i minimitzar la generació de CO2 el reaprofitament energètic per mitjà de la recuperació de la calor continguda en els gasos de refredament l'ús de la tecnologia de monococció de cicle ràpid i l'optimització del cicle i temperatura màxima de cocció per a cada tipus de producte.  
En els càlculs de l'alçada de les ximeneres facilitats s'identifiquen tres focus (un atomitzador i dos aspiracions) l'alçada del qual és menor que la calculada, s'indica que no es complix l'existència de l'impuls vertical convectiu mínim necessari per a tots els contaminants, de manera que tots els focus de la indústria disposaran de ximenera amb tir forçat.  
En la documentació presentada s'indica que s'instal·laran filtres de mànegues en els atomitzadors que no estan col·locats en el moment de realitzar els mesuraments. Atesa la sensibilitat del medi receptor quant a partícules en suspensió, estos hauran de ser col·locats de manera prèvia a l'obtenció de l'autorització. En una posterior aportació de documentació i en visita a l'empresa es comprova que ja han sigut instal·lats.   
  
L'empresa compta amb dos torres de refrigeració que estan donades d'alta com instal·lacions generadores d'aerosols amb emissions a l'exterior. S'afigen alguns certificats de neteges i desinfeccions químiques dutes a terme en el circuit de refrigeració de les premses, en l'aljub i la xarxa d'aigua sanitàries i en la xarxa d'aigua sanitària.  
El soroll i les vibracions constituïxen una altra de les accions derivades del procés de fabricació que augmenten la contaminació atmosfèrica. La producció d'estos contribuïx al fet que l'activitat es trobe qualificada com molesta en grau 2-3 en el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. S'identifiquen 20 possibles fonts sonores i s'identifiquen sis punts de mesura localitzats a 2 metres de la propietat que porten associats nou fonts sonores, i algunes zones com les de mòlta, atomització o altres, previsiblement sorolloses, queden sense associar a cap punt de mesura.  
S'han realitzat tres mesuraments puntuals en els 6 punts situats en el perímetre de la instal·lació per part d'una OCA en l'informe dels quals conclou que l'empresa complix els límits establits en el Decret 266/2004 per a l'ús industrial, i que no és així per als usos terciari, residencial i sanitari i docent.  
Estos mesuraments no constituïxen l'auditoria acústica que ha de realitzar l'activitat tal com queda estipulat en el mencionat Decret 266/2004. No s'ha mesurat en l'interior de les instal·lacions ni s'han verificat les condicions d'aïllament ni l'efectivitat de les mesures correctores adoptades.   
L'aigua consumida en la indústria prové de dos fonts, la destinada al consum humà procedix de proveïdor, la destinada a l'ús industrial prové de dos pous amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) per a l'extracció de fins a 60.000 m³/any. En l'actualitat s'indica que només hi ha un pou en funcionament.  
  
En referència a l'abocament d'aigües, no es disposa de connexió amb xarxa de cap sanejament, de manera que les aigües pluvials, després de ser arreplegades gran part d'elles en una canonada subterrània que recorre la parcel·la de nord a est, són abocades a llit públic (barranc dels Esbarzers), sense mesclar-se amb un altre tipus d'aigües, segons s'indica, encara que si arreplegant les d'altres parcel·les, i les residuals tenen distint destí segons la seua procedència. Hi ha acumulacions de materials pulverulents en exterior pel que és possible que es produïsquen arrossegaments. No es presenta autorització d'abocament.  
Les aigües residuals sanitàries, de característiques assimilables a les domèstiques, són abocades en les fosses sèptiques existents i posteriorment bombades fins una depuradora biològica (depuradora núm. 3). S'indica que els llots generats són recirculats al reactor biològic i les aigües depurades són bombades i canalitzades fins a l'estació depuradora fisicoquímica de la zona de preparació d'esmalts (depuradora núm. 1). Es comenta que en cas necessari es gestionarien els llots, però no es presenten documents d'haver-los gestionat fins al moment.   
Les aigües utilitzades en el procés de polit, mecanitzat i rectificat són tractades en una altra depuradora fisicoquímica (depuradora núm. 2) i recirculades per al mateix ús. El procés de depuració consistix en una decantació i sedimentació dels sòlids, que posteriorment es conduïxen a un filtre premsa i, una vegada disminuït el seu contingut en aigua són entregats a gestor autoritzat.  
La depuradora de la zona d'esmalts (depuradora núm. 1) arreplega aigües de diferents processos així com de les porgues del circuit de polit i aigües depurades en la depuradora biològica (depuradora núm. 2). L'aigua depurada per tractament fisicoquímic i desinfectada per cloració es reintroduïx en el procés en l'etapa de mòlta via humida. Els fangs generat es dirigixen a la bassa de reciclatge on es reintroduïxen en el sistema productiu.  
S'indica que, en casos excepcionals, es poden dirigir part dels llots d'esta depuradora núm. 1, que contenen materials ceràmics fins a 3 basses de decantació - evaporació situades en la zona nord de la parcel·la. Els llots deshidratats d'estes basses són extrets amb mitjans mecànics i emmagatzemats baix sostre en graners de 3 parets i sòl formigonat.   
  
Les possibilitats de contaminació del sòl són, o bé per abocaments directes, o bé per ruptures de la xarxa de sanejament de l'empresa o bé per fugues en els emmagatzematges d'aigües residuals.  
Cal destacar que tota la parcel·la compta amb una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa les instal·lacions d'emmagatzematge de residus susceptibles de produir abocaments, com ara fosses sèptiques, basses i conduccions hauran de ser impermeables.  
 L'empresa es troba inscrita en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos de la Comunitat Valenciana. Es classifiquen els residus generats en perillosos i no perillosos, perillosos es declaren 12 tipus i no perillosos 20. Dels residus no perillosos produïts, aquells que poden ser reintroduïts en el procés productiu són gestionats internament, la resta gestionats per gestor autoritzat. Els residus perillosos generats en les distintes seccions de la indústria es classifiquen, separen i s'emmagatzemen a l'espera de la gestió corresponent. El temps que els residus romanen en l'empresa no supera els 6 mesos en el cas de residus perillosos.   
Els aspectes ambientals més destacables de la ubicació de la indústria són la seua proximitat als barrancs dels Esbarzers i Ràtils, la inexistència de xarxa de sanejament i la sensibilitat del medi receptor quant a emissions atmosfèriques, en especial les emissions de partícules en suspensió el valor límit diari de les quals s'ha vist superat l'any 2006, segons l'informe d'estat de coneixement de la qualitat de l'aire de la zona.   
Atés que en cap moment es parla d'ampliar l'activitat de la indústria, i totes les dades facilitades es referixen a la producció actual, que constituïx un 60% de la producció possible, esta declaració no és extensiva al 100% de la capacitat de producció.  
Programa de vigilància ambiental:  
S'indica que el programa està constituït per un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi i, per tant, la bondat de les previsions efectuades.  
La majoria dels controls relacionats es limiten al compliment de la legislació aplicable. No s'establixen els mètodes de control, ni els llindars o indicadors de referència, ni les accions derivades de l'obtenció de resultats desfavorables. En alguns casos la legislació és obsoleta.  
  
En l'ampliació de documentació rebuda en resposta al requeriment realitzat per este servici, s'hi adjunta un programa amb una sèrie de mesures. Les mesures proposades en els apartats de vegetació i flora i paisatge es limiten a comprovar l'estat adequat de les zones enjardinades i l'exterior dels edificis, sense indicar què es considera estat adequat. L'apartat de patrimoni cultural no correspon al projecte en estudi ja que s'indica com a font el moviment de terres, acció que, segons la documentació aportada, no es va a realitzar en cap moment.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 d'abril de 2008, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, que sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de l'empresa Cerámica Todagres, SA, el 16 d'abril de 2008 es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, al qual es va incorporar la documentació que constava en l'expedient 343/2300-TIL i documentació addicional aportada per l'òrgan. Esta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagen rebut al·legacions al projecte.   
- Documentació complementària.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat.., amb una capacitat de producció de 75 Tm/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'este recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de rajoles i taulells de ceràmica està inclosa com activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions jurídiques.   
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6 2001/, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat).   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei. L'article16 del Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Sobre la base de l'EsIA i la documentació presentada i els estudis sectorials mencionats, s'emet un informe favorable, respecte dels efectes ambientals previsibles, l'autorització d'una indústria ceràmica promoguda per Todagres, SA, ubicada en la partida de Pinella en el terme municipal de Vila-real (Castelló), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als condicionants següents:   
1. S'haurà de disposar, quan siga procedent, de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
- Autorització d'abocament directe a les aigües superficials per a l'abocament de les aigües d'escolament pluvial.  
2. S'haurà de presentar la documentació següent, que forma part del programa de vigilància ambiental:  
- Caracterització dels fangs procedents de la depuradora biològica i de l'efluent que es conduïx a la depuradora núm. 1  
3. S'haurà de realitzar una auditoria acústica d'acord amb el que estipula el Decret 266/2004, de Prevenció i Correcció de la Contaminació Acústica, en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
4. S'haurà de condicionar els focus que presenten emissions de partícules en suspensió superiors a 30 mg/Nm³. En el programa de vigilància ambiental s'hauran d'actualitzar els valors límits proposats per a les emissions atmosfèriques, segons el que estipula la legislació vigent i els objectius d'actuació que estipule l'òrgan competent.   
  
5. A més de complir les mesures proposades a fi de minimitzar les emissions difuses, l'emmagatzematge de material pulverulent a l'aire lliure haurà de traslladar-se a naus tancades i en depressió o bé complir les condicions següents:  
- El programa de vigilància ambiental establit haurà d'implantar un pla de mesurament de la concentració de partícules en l'aire ambient en el perímetre de la instal·lació.   
Els valors límits a aplicar simultàniament seran:  
Partícules totals en suspensió (PST):  
Valor mitjà de valors de 24 hores:150 µg/m³   
Màxim de tots els valors mitjans diaris: 300 µg/m³  
Partícules sedimentables (valor mitjà d'1 mes): 300 mg/m²/dia  
La freqüència anual de mostreig serà:  
PST: 4 dies laborables consecutius durant les 24 hores al dia, durant 3 setmanes consecutives, obtenint 12 mostres   
PSD: valor mitjà mensual durant un any  
Les condicions, el punt de mostreig i la metodologia hauran de ser remeses per a la seua aprovació junt amb el PVA actualitzat.  
-L'emmagatzematge s'haurà de realitzar en compartiments o cel·les el disseny dels quals garantisca la mínima dispersió del material i el compliment dels límits establits en el punt anterior.  
-Les operacions de trasbals de matèries primeres pulverulentes no podran ser realitzades a l'aire lliure  
6. L'emmagatzematge dels residus perillosos en espera de la seua gestió haurà de realitzar-se en les condicions adequades per a evitar vessaments, fugues o incidents de qualsevol tipus. S'haurà de condicionar una zona coberta, amb sòl pavimentat i en cas necessari, cubeta de retenció.   
7. No es podrà emmagatzemar a la intempèrie, ni tan sols temporalment, els fangs procedents de la depuradora biològica. El funcionament correcte i gestió de la dita instal·lació s'haurà de corroborar per mitjà d'aportació de la documentació procedent de la gestió dels dits fangs per mitjà d'abocament directe a EDAR externa.  
8. Les accions derivades del compliment del programa hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
9. En el moment en què s'instal·le nova maquinària i es trobe equilibrat el seu funcionament, s'haurà de realitzar un control de les emissions atmosfèriques i acústiques, amb la finalitat de verificar que es continuen complint els límits establits en la legislació vigent o adoptar les mesures corresponents respecte d'això. A l'any de funcionament es realitzarà un mesurament d'autocontrol.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores. S'aplicaran tots els condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
  
Segon   
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 198/2698 YHD.  
Títol: Explotació de gallines ponedores.  
Promotor: Avícola Llombai, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: polígon 4, parcel·les 9000, 94, 165, 166, 170 i 172 en el terme municipal de Catadau (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'explotació se situa en diverses parcel·les que comprenen una superfície total de 72.747 m.2  
La capacitat actual de l'explotació és de 240.000 places per a gallines ponedores. Consta de 4 naus per a l'allotjament dels animals i una quinta destinada al centre de classificació d'ous. L'ampliació que es pretén realitzar és la construcció de 3 naus amb el que la capacitat final de l'explotació serà de 555.000 gallines ponedores.   
  
La superfície total ocupada per les naus ja construïdes és de 6.237,21 m². Hi ha a més una zona equipada per a l'empaquetatge d'ous. Les tres naus projectades tindran idèntiques dimensions i característiques constructives. Cada nau ocuparà una superfície de 2.328,75 m² (20,54 m d'amplària i 115,32 m de longitud). La solera de totes les naus serà de formigó amb una grossària de 15 cm. Cada bateria de gàbies comptarà amb una fossa de 0,23 m de profunditat.   
El sistema de maneig serà tot dins tot fora. Les aus arriben amb una edat de 22 setmanes i romanen en la nau durant un cicle de posta de 19 i 20 mesos.   
L'explotació disposa d'abastiment d'aigua potable procedent d'un pou propietat de la Comunitat de Regants Cooperativa Valenciana de Reg l`Estepar. Es compta amb depòsits d'emmagatzematge. S'ha estimat un consum anual després de l'ampliació de 50.644 m³ d'aigua per a l'abeuratge dels animals i de 24,19 m³ destinat al consum del personal.   
  
Es disposa de subministrament de l'elèctrica que s'empra en funcionament dels sistemes de: il·luminació, alimentació, ventilació tipus túnel, transport i empaquetatge d'ou i retirada de dejeccions.   
La producció anual de fem s'ha estimat en 27.750 Tm. Segons la documentació proporcionada, les dejeccions són arreplegades en cintes transportadores situades davall de cada pis de gàbies i transportades a l'exterior on s'emmagatzemen en una fossa exterior fins que es retira de l'explotació per una empresa externa denominada Abonos Montagut, SL. Es compta amb un sistema de neteja que arreplega les restes de pinso i plomes que són emmagatzemats junt amb les dejeccions.   
  
L'explotació té subscrit un contracte per a la retirada dels cadàvers per a la capacitat actual i compta amb dos contenidors homologats per al seu emmagatzematge.  
Es compta amb una fossa d'emmagatzematge per a les aigües sanitàries. Esta aigua és transportada fins a l'EDAR corresponent. Segons la documentació el sistema de neteja que s'empra és en sec i no produïx aigües residuals.   
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació es compta amb: tanca perimetral, tela ocellaire en les finestres de les naus i arc de desinfecció.  
La distància al municipi de Catadau és superior als 2.000 m.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5728, de data de 26 de març de 2008, edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs.  
No es van presentar al·legacions durant el període d'informació pública.   
Remissió de l'expedient.  
En data 8 de febrer de 2008, el Servici de Control Integrat Contaminació, remet una còpia del projecte bàsic, estudi d'avaluació d'impacte ambiental i document de síntesi i sol·licita informe sobre l'adequació de la dita documentació, per la qual cosa s'obri l'expedient de consulta 53/08 CON.  
En data 22 de febrer de 2008, des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es remet informe en què se sol·licita ampliació de la documentació presentada, es tanca l'expedient de consulta.  
En data 25 de juny de 2008 el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet una còpia del resultat d'informació pública i documentació complementària. S'obri l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 198/08 AIA.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com sòl no urbanitzable amb protecció específica agrícola, d'acord amb les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió d'Urbanisme de València en data 28 de març de 1989.  
La distància al nucli urbà és aproximadament de 2.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 1.000 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis de població superior als 2.000 habitants. En este cas el número està entorn dels 2.600 habitants.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Catadau està considerat com zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
La parcel·la objecte d'actuació es troba enclavada en una zona de cultius de regadiu, fonamentalment amb cítrics i fruiters de pinyol. Segons la documentació, la vegetació natural es veu limitada a xicotetes àrees de pasturatge colonitzades per espècies ruderals. Amb el visor cartogràfic disponible s'observa que alguna de les parcel·les circumdants estan ocupades per vegetació natural.  
Litològicament els materials que apareixen són argiles roges i margues limolítiques amb nivells de conglomerats. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com baixa. La fisiografia és ondulada encara que es troba modificada pels moviments de terra duts a terme per a la construcció de les naus existents. Els talussos que es generen amb la construcció de les naus s'hauran d'estabilitzar i revegetar amb espècies vegetals autòctones.  
La gallinassa s'entrega a una empresa externa. Les dejeccions s'acumulen en les cintes transportadores situades davall de les gàbies i posteriorment són carregades directament en el camió de l'empresa encarregada de la seua retirada. Esta es realitza quatre vegades per setmana. Després de la retirada de la gallinassa es netegen les zones de càrrega.  
Davall l'eixida de cada cinta hi ha una fossa per a l'emmagatzematge temporal de residus. En realitat es tracta d'una solera situada en el perímetre de les naus sobre la qual se situa l'eixida de les cintes. Cal indicar que no totes les eixides disposen d'esta solera a més este sistema no es considera adequat per a l'emmagatzematge de residus orgànics per un temps prolongat atés que no compta amb cap tipus de protecció.   
Les aigües pluvials no són canalitzades per això s'haurà de comptar amb un sistema de protecció adequat que evite que estes puguen entrar en contacte amb les dejeccions emmagatzemades.   
El paisatge està format per transformacions agrícoles terrassades i àrees que conserven l'orografia original amb vegetació autòctona. L'estudi valora la capacitat d'acollida paisatgística de l'actuació com alta, ja que queda integrada en el context del seu entorn més immediat.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la granja avícola de posta, situada en el terme municipal de Catadau (València), promogut per Avícola Llombai, SA, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. Els talussos que es generen amb la construcció de les naus s'hauran d'estabilitzar i revegetar amb espècies vegetals autòctones.  
3. L'explotació haurà de disposar d'un femer o haurà de condicionar les superfícies de què disposa a l'eixida de les cintes. Este haurà de complir: tindrà una capacitat suficient per a l'emmagatzematge de la gallinassa, serà impermeable, comptarà amb parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per al control de lixiviats degudament dimensionat. Preferiblement serà cobert.   
En el termini de tres mesos s'haurà de presentar una memòria descriptiva en què es justificarà la ubicació triada, les dimensions i les característiques constructives de l'opció triada.   
4. En el cas que es produïsca qualsevol variació en el seu destí es comunicarà a este Servici.  
5. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada en funció de la seua naturalesa i perillositat.   
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi presentat, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. Es presentarà, amb la periodicitat prevista, el resultat dels controls efectuats que s'han previst en el programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi.   
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 21 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 100/5616 MHO.  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'esquer.  
Promotor: Nicolás Herrero Rodríguez.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: polígon 5, parcel·la 26 en el terme municipal d'Alpuente (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'explotació es pretén ampliar amb la construcció d'una nova nau d'esquer amb això la capacitat de l'explotació aconseguirà les 3.000 places. Les parcel·la 26, antigues parcel·les 26, 32, 33, 34, 174 i 175, té una superfície total de 36.735 m³. Actualment es compta amb cinc naus d'esquer amb una superfície total construïda de 1.518 m². La nova nau ocuparà una superfície de 899 m². Compta a més amb un llatzeret i un magatzem.  
Per a l'emmagatzematge de purins es compta amb les fosses interiors de les naus i una bassa exterior i la capacitat total d'emmagatzematge, segons la documentació, és de 2.312,05 m³. Estan construïdes amb parets de bloc de formigó amb esquerdejat de morter i solera de formigó en massa de 10 cm de grossària.   
L'activitat consistix en l'engreixament de porcs des dels 18 kg fins als 90- 100 kg. El cicle d'esquer dura entre 4 i 4,5 setmanes.   
La producció de purins anual s'estima en 6.450 m³. Les aigües de neteja i les sanitàries són incorporades als purins. Estos s'empren com adob en camps de cultiu per a això es disposa d'una superfície de 114,7293 ha per a la seua distribució.   
L'abastiment d'aigua potable es realitza a partir de la xarxa municipal. Dins de la granja es disposa de depòsits reguladors. El consum d'aigua anual estimat per al total de l'explotació s'ha xifrat en 3.731 m³, es dedica un 5 per cent d'este volum a la neteja dels locals.   
  
Les mesures de bioseguretat adoptades són les següents: tanca perimetral, gual sanitari, llatzeret i tela ocellaire en finestres i buits. Es compta amb depòsits homologats per a l'emmagatzematge de cadàvers.  
La distància respecte al nucli de població de Campo de Arriba és de 750 m.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5706, de data de 19 de febrer de 2008 i mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament.   
Segons la informació disponible, durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Remissió de l'expedient.  
En data 24 de setembre de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet consulta que adjunta una còpia del projecte, annex al projecte, EIA i plans cadastrals, on se sol·licita informe sobre la suficiència de la documentació presentada.  
En data 19 de novembre de 2007, es remet la resposta a la dita consulta en la qual s'informa sobre la necessitat d'ampliar la documentació presentada per a poder realitzar l'avaluació ambiental del projecte.  
En data 7 d'abril de 2008 des del Servici de Control Integrat de la Contaminació es remet documentació complementària i el resultat d'informació pública.  
Antecedents.   
L'explotació compta amb una estimació i una declaració d'impacte ambiental anteriors que es corresponen amb els projectes de construcció inicial i una ampliació realitzada.  
Estimació d'impacte ambiental positiva, data 21 d'abril de 1995, corresponent al projecte de construcció de tres naus d'esquer amb capacitat per a 750 animals.   
Declaració d'impacte ambiental positiva, data 27 de novembre de 2003, corresponent al projecte d'ampliació de l'explotació amb la construcció de dos naus addicionals augmentant la capacitat fins a 1.480 places d'esquer.  
Afeccions legals.  
Vist l'informe de l'arquitecte municipal de data 20 de gener de 2006, l'explotació es troba situada en una zona la classificació i qualificació de la qual és de sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alpuente, aprovades definitivament el 17 de setembre de 1990, així com les seues modificacions número 7, 8 i 9.   
En la distribució de fem sobre el terreny s'han de respectar les distàncies respecte a altres explotacions ramaderes, nuclis de població i cursos d'aigua, que s'indiquen en l'article 5 del Reial Decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
Per mitjà de les cèdules cadastrals presentades, s'ha estudiat la ubicació de les parcel·les de què el promotor disposa. La distribució dels purins sobre part d'esta no és possible ja que s'incomplirien les dites distàncies.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi d'Alpuente no està considerat com zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció general del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat, posteriorment es descriuen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: geologia, clima, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge. L'explotació se situa en una zona eminentment agrícola en la qual es localitzen a més nombroses explotacions ramaderes. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com baixa en la parcel·la on s'ubiquen les naus. La fisiografia és fortament ondulada.  
  
Entre les mesures arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
- Efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- Retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- Transportar els purins per mitjà de vehicle apropiat, evitant-ne pèrdues durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles emprats per al transport dels purins.   
- Assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- Construir un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escolament a la parce l·la.   
- Efectuar periòdicament, campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
-Retirar tots els residus que es produïsquen d'acord amb les seues característiques i al que establix la legislació vigent en la matèria.   
- Disposar de tanca perimetral de l'explotació per mitjà de malla galvanitzada, gual sanitari de formigó i llatzeret per als animals malal ts.   
A tesa l'antiguitat de les instal·lacions i vistes les fotos adjuntes a la documentació, cal indicar que no es considera que la bassa exterior d'emmagatzematge de purins complisca les condicions d'impermeabilitat i estanquitat exigibles a este tipus d'instal·lacions. Tant les parets com la solera de la bassa hauran de comptar amb una impermeabilització artificial que garantisca estes característiques. A més del drenatge perimetral de la parcel·la s'haurà de dotar a la bassa de mesures addicionals que eviten l'entrada d'aigua d'escolament la conseqüència de la qual és l'augment del volum de residu a tractar.   
Els purins són aprofitats com adob orgànic en parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cereal de secà, ametler i olivera majoritàriament. La distribució reiterada de residus orgànics sobre parcel·les no agrícoles pot ocasionar el desplaçament de la vegetació natural per la proliferació d'espècies nitròfiles. Per això només podran emprar-se parcel·les que es troben explotades agrícolament, en cap cas podran emprar-se terres improductives o ocupades per vegetació natural, i s'hauran d'eliminar del còmput, les parcel·les dins del terme municipal de La Yesa la 621 del polígon 4, la 77 del polígon 11, la 17 del polígon 14. Dins del terme municipal d'Alpuente en el polígon 15, parcel·la 645.  
  
En l'estudi es proposen una sèrie de mesures protectores:  
- No escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions d'abastiment urbà i en les proximitats de brolladors.  
  
- Aplicar els purins quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- Efectuar l'adobament de manera que no s'apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.  
- No aplicar purins en zones en què el nivell freàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració o karstificació.  
Esta última mesura es considera adequada però de difícil aplicació pràctica ja que suposa que l'agricultor ha de disposar d'estudis hidrogeològics previs del terreny.  
Quant al programa de vigilància ambiental, no s'ha desenrotllat, únicament s'indica que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'ampliació de l'explotació porcina d'esquer, situada en el polígon 5, parcel·la 26 en el terme municipal Alpuente (València) promoguda per Nicolás Herrero Rodríguez. Sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i els condicionants i les modificacions que s'establixen a continuació:   
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. Hauran de condicionar-se totes les fosses i la bassa d'emmagatzematge de purins de manera que es garantisca la seua impermeabilitat i estanquitat.   
En el termini de tres mesos haurà d'aportar documentació tècnica referent a les mesures que s'han adoptat per a garantir el compliment d'este condicionant, i s'hi adjuntarà un reportatge fotogràfic de les obres de condicionament que es duguen a terme.  
3. Només podran emprar-se parcel·les que es troben explotades agrícolament, en cap cas podran emprar-se terres improductives o ocupades per vegetació natural.   
Basant-se en el Reial Decret 324/00, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.   
4. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
5. Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 24 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 133/2501 UML.  
Títol: Autorització ambiental integrada per a l'ampliació d'una activitat de reciclatge de ferralla i rebutjos de metall.  
Promotor: Companyia Fragmentadora Valenciana, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial de medi ambient de València.  
Localització: partida Els Clots en Ctra. N-332 València - Alacant, km 233 del terme municipal de Sollana.  
1. Objecte del projecte.   
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per ampliació d'una activitat de reciclatge de ferralla i rebutjos de metall, d'acord amb la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.   
L'ampliació de l'activitat industrial existent constituïx un dels supòsits previstos en l'annex II del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan així ho estime necessari l'òrgan ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
El projecte promogut per la Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, consistix en la substitució de l'actual maquinària de fragmentació per una més moderna i es té previst tractar 225.175 tn/any de residus de ferralla i metalls.   
L'activitat s'emplaça en la partida Els Clots, en Ctra. N-332 València- Alacant, km 233 del terme municipal de Sollana. L'accés es realitza des de l'antiga carretera nacional per la nova variant d'enllaç que dóna accés al municipi, al sud del nucli urbà de Sollana. Les coordenades UTM (X: 726.690, I: 4.350.469; fus 30- Datum ED50).   
  
La superfície total ocupada per la indústria serà de 21.580 m² de sòl industrial, i queda sense ocupar part de la parcel·la que constituïx sòl no urbanitzable.   
La màquina de fragmentació a instal·lar tindrà una capacitat potencial màxima de tractament de residus major que la producció mitjana actual de l'activitat, la qual cosa facilitarà el tractament dels residus en la mitat de la jornada laboral actual, absorbint les puntes de treball i reduint-se, al mínim, l'emmagatzematge de residus a tractar.  
Les antigues edificacions conserven les característiques constructives de quan es va aprovar la indústria l'any 1990, i s'ha remodelat recentment en els termes següents:  
- S'ha pavimentat tot el sòl de la nau amb 25 cm de formigó i mallat.  
- La coberta que era de fibrociment s'ha substituït per xapa de color verd.  
- El tancament lateral de la nau en formigó encofrat fins una altura de 2,4 metres i la resta xapa verd fins a arribar a la coberta.  
- S'han creat en un dels laterals de la nau, departaments separats per murets de formigó per a arreplegar els metalls separats.  
  
- S'ha eliminat el pont grua.  
3. Alternatives.   
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA)no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, al tractar-se d'activitat existent i executar-se l'ampliació en l'emplaçament actual. Les possibles alternatives enfront de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EsIA.  
4. Afeccions legals.   
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex II de la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
L'activitat compta amb llicència municipal d'activitat, concedida per l'Ajuntament de Sollana, de 25 de maig de 1991.   
L'activitat existent compta amb declaració d'impacte ambiental per al projecte d'instal·lació de la indústria Compañia Fragmentadora Valenciana, SA, mitjançant una Resolució del director general de l'Agència del Medi Ambient de la Comunitat Valenciana, de 5 de desembre de 1990.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EsIA (estudi d'impacte ambiental) considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diferents accions correctores, així com, un programa de vigilància ambiental.   
L'activitat es localitza en sòl urbà industrial, i una part de la parcel·la on no s'exercirà cap activitat és sòl no urbanitzable. Es disposa d'informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte, de 28 de setembre de 2006, de l'Ajuntament de Sollana.  
La parcel·la presenta risc d'inundació de nivell 3 (freqüència alta cada 25 anys i calat baix inferior a 0,8 metres) d'acord al Pla d'Acció Territorial de Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). L'informe del Servici d'Ordenació Territorial, de 16 de juliol de 2008, conclou que no hi ha inconvenients per a l'autorització del projecte en relació amb el PATRICOVA, a excepció de les condicions establides en els articles 27 i 28 de la normativa del pla, el compliment dels quals haurà de verificar l'Ajuntament de Sollana.   
  
L'emplaçament de la instal·lació limita amb el parc natural de L'Albufera, que és un espai humit protegit i,al seu torn, àrea LIC (Lloc d'Interés Comunitari) i ZEPA (Zona d'Especial Protecció d'Aus). L'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea d'Espais Naturals, d'11 de juny de 2008, exposa que la modificació en la maquinària de la fragmentadora junt amb les actuacions d'adequació de les instal·lacions existents en l'activitat industrial suposen una millora en l'harmonització de l'activitat amb l'entorn i el funcionament de l'activitat, i no representa una afecció negativa sobre els espais protegits si es duen a terme les mesures correctores arreplegades en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, a fi d'evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies del parc natural de L'Albufera. Quant a l'informe de la direcció del parc natural de L'Albufera, de 16 de juliol de 2008, s'indiquen una sèrie de mesures correctores que recomanen que es prenguen respecte de l'impacte paisatgístic del projecte en el seu entorn, respecte de la presa de mesures oportunes per a evitar qualsevol tipus d'abocament al medi, en un entorn natural tan sensible, i respecte de la possible contaminació lumínica de l'activitat sobre l'espai protegit del parc natural. Estes mesures de protecció proposades s'han arreplegat en el condicionat de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental (DIA).  
  
A més, el parc natural presenta diversos hàbitats prioritaris i plans de recuperació d'espècies amenaçades (samaruc, gavina d'Audouin). L'informe del Servici de Biodiversitat de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació de Conservació Natural, de 16 de juliol de 2008, no considera que hi haja afeccions directes a espècies prioritàries ni a hàbitats d'interés comunitari, i proposa que no es realitze cap tipus d'emmagatzematge de residus en les àrees limítrofes ni es realitzen abocaments d'efluents contaminants al medi.  
La substitució de la maquinària de fragmentació per una màquina més moderna, a més d'una major capacitat de tractament amb la corresponent reducció de les arreplegues de ferralles, incorpora una sèrie d'avantatges des del punt de vista del funcionament i de la seua afecció a l'entorn. La moderna fragmentadora disposa de sistemes de captació de pols que reduixen el seu impacte i una envolvent per a amortiment de sorolls.   
L'aigua per a consum sanitari i industrial prové de la xarxa d'abastiment d'aigua potable del municipi de Sollana, i s'estima un consum anual de 1.507,44 m³/any. L'energia emprada en l'activitat industrial s'obté de la xarxa general de subministrament elèctric per a això es disposa en la mateixa parcel·la de la indústria de centres de transformació.  
Quant a les aigües residuals, les derivades del consum humà s'estimen en 1.485 m³/any, i s'aboquen en la xarxa de sanejament municipal. Les aigües pluvials seran arreplegades per un sistema de canalitzacions fins a un desgreixador per al seu abocament final a la xarxa de clavegueram municipal. Així, en el punt més baix de l'esplanada on s'ubiquen les instal·lacions, es disposa d'un separador d'hidrocarburs dimensionat per a un període de retorn de 10 anys i equipat amb un by-pass, de tal manera que el separador tracta l'aigua de pluja dels 20 primers minuts més contaminada i l'excés s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal.  
  
Quant a les emissions de pols derivades del funcionament de la fragmentadora, principalment, compta amb sistema d'espolsat en dos etapes. La primera per mitjà d'un cicló d'aire i una segona per mitjà de llavadors venturi. L'aigua de llavat de l'aire se sotmet a un tractament d'aclariment en circuit tancat, i s'eliminen els llots que es formen.  
  
Per a evitar contaminació del sòl, totes les superfícies de treball s'impermeabilitzen per mitjà de solera de formigó. Per a l'emmagatzematge dels metalls separats s'han construït departaments separats per murets de formigó en l'interior de la nau baix coberta. Els residus generats per l'activitat s'entregaran a gestors autoritzats depenent del tipus de residu.  
6. Tramitació administrativa.  
En data 21 d'abril de 2008, des de la Unitat de Control Integrat de la Contaminació del Servici Territorial de Medi Ambient de València, sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte, i remet la documentació següent:  
-Projecte d'autorització ambiental integrada i documentació complementària.  
-Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
-Estudi d'integració paisatgística.  
-Anunci d'informació pública, DOCV núm. 5638, de 13.11.07.  
-Certificat d'informació pública de l'Ajuntament de Sollana.  
-Còpia d'al·legacions al projecte presentades durant el període d'informació pública i resposta del promotor a les al·legacions presentades.  
-Estudi juridicotècnic sobre la innecessarietat de nova avaluació d'impacte ambiental de l'activitat exercida per Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, en les instal·lacions de Sollana, en el procediment d'autorització ambiental integrada d'adaptació a la Llei 2/2006, de 5 de maig.  
Des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita en data 15 de maig de 2008, informes sobre la possible afecció de projecte a l'àmbit de les seues competències: a l'Àrea d'Espais Naturals sobre la Xarxa Natura 2000 i el Parc Natural de L'Albufera; a l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral sobre el Pla d'Acció Territorial de Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació de Conservació Natural sobre plans de recuperació d'espècies i sobre la biodiversitat.   
  
En resposta a les consultes efectuades i a la documentació remesa per l'òrgan substantiu, en l'expedient consten els informes següents:   
  
-Informe tècnic municipal, de 19 de desembre de 2007, de l'Ajuntament de Sollana.  
-Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea d'Espais Naturals, d'11 de juny de 2008.  
-Informe de la Direcció del Parc Natural de L'Albufera, de 16 de juliol de 2008.  
-Informe del Servici de Biodiversitat de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació de Conservació Natural, de 16 de juliol de 2008.  
-Informe del Servici d'Ordenació Territorial, sobre el PATRICOVA, de 16 de juliol de 2008.  
7. Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat del grup 9.k) de l'annex II, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un supòsit fàctic en què l'òrgan ambiental ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3a i 12é del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a l'ampliació d'una activitat de reciclatge de ferralla i rebutjos de metall, promogut per Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, situada en la partida Els Clots, en Ctra. N-32 València - Alacant, km 233 del terme municipal de Sollana (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El sòl de la parcel·la ocupat per l'activitat industrial (inclosos els amuntegaments, la zona de tractament, adequació i emmagatzematge de residus) serà impermeable i es disposarà un rastell perimetral de 20 cm d'alçada o, si no n'hi ha, la solera presentarà un pendent suficient per a assegurar la conducció de les aigües pluvials cap al sistema de canalització i drenatge, evitant que discórreguen cap a àrees de terreny no pavimentades o la seua eixida fora dels límits de la parcel·la. El sistema d'arreplega d'aigües pluvials disposarà d'un tanc de tempestes prèviament a la seua connexió al col·lector de clavegueram, dotat d'un sistema de desarenat i separador d'hidrocarburs que assegure el compliment dels límits legals d'abocament aplicables. Quant a les aigües sanitàries, estes hauran d'abocar al col·lector de clavegueram municipal.   
  
2. La nova fragmentadora haurà d'assegurar, per mitjà de sistemes de filtratge i captació de la pols generada, el compliment dels límits legals de emissió de partícules sòlides establit en la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
3. L'activitat industrial haurà de complir els nivells de soroll exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana de Protecció Contra la Contaminació Acústica, i s'haurà de realitzar una auditoria acústica a la posada en marxa de l'ampliació projectada, conforme a l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre.  
4. A fi de reduir l'impacte paisatgístic sobre l'espai protegit del Parc Natural de L'Albufera, s'haurà de:  
-Col·locar una pantalla vegetal en el perímetre de la parcel·la amb espècies autòctones.  
-Els llums de les lluminàries exteriors seran preferentment de vapor de sodi de baixa pressió o semblants, i s'hauran d'orientar de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% respecte del suport. En tot cas, s'evitarà l'emissió de llum cap al cel per mitjà de l'ús de pantalles adequades en les lluminàries que ho eviten.  
  
5. S'haurà d'obtindre l'informe municipal respecte del risc per inundació, conforme a l'article 24 de les normes urbanístiques del Pla d'Acció Territorial de Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), en què s'establisquen, si és el cas, els condicionants a complir d'acord amb els articles 27 i 28 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 24 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 005/7229 PVG.  
Promotor: WBB España, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial - València.  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la Secció C) Amparo II núm. 1622- Bis  
Localització: forest d'utilitat pública Los Pinarejos, terme municipal d'Andilla, València.  
Coordenades UTM, que delimiten el perímetre de la superfície a afectar.  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'objecte del projecte és l'ampliació de l'explotació de recursos tramitats com a Secció C) per la Llei de Mines, denominada Amparo II núm., 1622 Bis-. L'explotació es localitza en la forest d'utilitat pública (d'ara en avant FUP) núm. 111, denominada Pinarejos, pertanyent al municipi d'Andilla (València).  
Els recursos a extraure són fonamentalment argiles i arenes del Juràssic superior i Cretaci inferior. Els minerals produïts es destinaran principalment al sector ceràmic. Els estèrils produïts es destinaran a la restauració de les zones afectades per l'antiga explotació.  
  
La superfície total sol·licitada és 67,2 ha. La dita superfície es dividix en dos zones diferenciades: la zona ja afectada (34,36 ha), que anomenarem zona d'enderroc i la nova superfície a ocupar, que anomenarem buit d'extracció. La duració total de l'activitat serà de 30 anys, el pla de vigilància es prolongarà durant 5 anys una vegada acabades les labors d'explotació-restauració. L'explotació es realitza a cel obert per escalonament en feixes descendent, amb desmunt previ en la zona no afectada. En la zona ja afectada encara s'extraurà el mineral durant els primers anys, però els treballs a realitzar seran principalment de restauració: farciment dels antics buits amb estèrils, remodelació morfològica, dotar la zona d'un sistema de drenatge que evite inestabilitats i erosió, i revegetació. La nova zona a ocupar es destinarà a l'extracció de recursos miners i la seua posterior restauració.  
Les operacions bàsiques a realitzar en l'explotació són:   
Desmunt, es realitzarà amb un tractor de cadenes. Tota la terra vegetal s'acumularà en la zona est dels terrenys de l'explotació.   
Sistema d'arrancada: l'arrancada de la major part del material es realitzarà per mitjà d'excavació mecànica, amb retroexcavadora d'atac frontal sobre erugues. L'arrancada del material més consolidat es realitzarà per mitjà de perforació i voladura.   
Càrrega i transport: la càrrega es realitzarà amb retroexcavadora d'atac frontal sobre erugues i per a labors de suport s'utilitzarà una pala frontal que realitzarà la càrrega directa sobre els camions.  
En els distints documents presentats hi ha alguna contradicció respecte a la duració i la descripció dels treballs a realitzar en cada una de les tres fases. Es considera com vàlid allò que s'ha descrit en el pla de restauració integral (d'ara en avant PRI), al ser el més exigent:  
Fase I: comprén els 12(\*) primers anys de vida. En la zona antiga s'extrauran materials dels talussos de la zona est. Posteriorment començarà el farciment dels buits i la restauració morfològica de la zona, donant als talussos les dimensions definides en la documentació.  
  
Fase II: durarà els 10(\*) anys següents. Es continua amb l'abocament d'estèril en els talussos i bermes de l'enderroc.  
Fase III: comprén els 8(\*) anys restants. Al final d'esta fase tota la restauració estarà acabada.  
(\*)El Programa de vigilància ambiental es prolongarà durant 5 anys després d'acabada cada una de les fases.  
La restauració es pot resumir en les labors següents:  
La reconstrucció del terreny s'iniciarà en els bancs superiors de la zona ja afectada, segons allò que s'ha indicat en la documentació presentada, omplint els antics buits i dotant als talussos d'esta zona de les dimensions següents: H=5 m, bermes=7 m, i inclinació del talús=35t. En el buit d'explotació les dimensions finals d'explotació seran les mateixes que les de restauració, obtenint un talús de restauració de 7 m d'alçada, 45º d'inclinació i amb bermes intermèdies de 3 metres d'ample.  
  
Una vegada finalitzat la restauració morfològica s'executarà la reconstrucció del jaciment etnològic E12 Murs de contenció, localitzat en l'interior del buit d'explotació. Per a la qual cosa es construiran una sèrie de murs per mitjà de maçoneria en sec.  
Per a evitar lliscaments i inestabilitats dels talussos de restauració, així com lluitar contra l'erosió, s'executarà el sistema de drenatge tal com està dissenyat en la documentació:  
a) Es construiran cunetes perimetrals d'escullera que intercepten l'escolament exterior, la connexió d'estes a la xarxa natural de drenatge es realitzarà per mitjà d'escullera, amb el propòsit d'assegurar la retenció de sediments. Estes connexions es netejaran periòdicament.   
b) L'escolament interior es canalitzarà en cada banc per mitjà de cunetes a peu de talús (les bermes dels talussos tindran un contrapendent mínim de l'1% i màxim del 3%), connectant els nivells per mitjà de baixants de talús, al final de cada baixant de talús es construirà algun element capaç de retindre els sediments temporalment.  
c) En el disseny final de la restauració es genera un fons sense eixida a llits externs, es crearà una bassa per a l'arreplega de les aigües d'escolament i els sediments arrossegats. Esta bassa es netejarà almenys una vegada a l'any durant l'explotació.  
Revegetació i totes les labors prèvies necessàries per a esta, segons allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) i en el PRI presentats.  
Resumint, les dimensions dels talussos de restauració seran:  
Pla de vigilància ambiental i pla d'abandó:  
A fi de controlar el compliment i l'eficàcia d'allò descrit en la documentació i realitzar les accions necessàries per a la recuperació de l'àrea afectada es definixen el programa de vigilància ambiental i el pla d'abandó. Es duran a terme durant els 30 anys de duració de l'explotació i es prolongaran durant 5 anys després d'haver finalitzat l'obra. L'empresa promotora del projecte serà la responsable de la seua execució, tal com es descriu en la documentació presentada.  
  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada. L'EIA planteja com a única justificació de la ubicació del projecte l'afecció actual de la zona per una activitat minera anterior. No s'ha descrit cap estudi d'alternatives.   
Succintament es justifica el disseny triat per la seua viabilitat econòmica.  
Tramitació administrativa:  
1. Remissió de l'expedient, consultes i requeriments.  
El 21 de gener de 2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València la documentació següent referent a l'explotació de recursos de la Secció C) denominada Amparo II, núm. 1622-Bis, en el terme municipal d'Andilla (València): projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi, pla de restauració integral, informe patrimonial favorable de 9 de maig de 2006, informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 21.08.2006, informe forestal al pla de restauració integral favorable de data 2 de gener de 2008.  
Amb data 7 de març de 2008, s'envia una consulta al Servici Territorial d'Ordenació del Territori sobre les normes urbanístiques vigents que regixen en el municipi d'Andilla, la classificació i qualificació del terreny afectat i la compatibilitat de l'activitat sol·licitada amb esta.  
  
Amb data 7 de març de 2008, s'envia una consulta a l'Ajuntament d'Andilla sobre la compatibilitat urbanística de l'activitat sol·licitada amb el planejament vigent en el municipi.  
Amb data 21 d'abril de 2008, es rep de l'Ajuntament d'Andilla contestació a la consulta urbanística, en què s'informa:  
«Que l'activitat es troba en sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Que l'ampliació es proposa dins de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Les normes indiquen «com a sòl no urbanitzable protegit, no es permetrà cap tipus d'edificació a excepció que siguen pròpies dels aprofitament naturals o bé edificacions públiques concordes així mateix amb el terreny i que tendisquen a condicionar-lo a l'ús pel qual ha sigut protegit;»  
Que hi ha una sentència del Tribunal Superior de Justícia Comunitat Valenciana núm. 1757/2002, del 3 de desembre de 2002, per mitjà de la qual resol en contra de les normes subsidiàries de planejament municipal d'Andilla, només quan classifica tot el terme municipal, exclòs els cascos urbans, com no urbanitzable especialment protegit.»  
  
Amb el propòsit d'aclarir quines normes urbanístiques regixen en l'actualitat, la zona d'estudi, amb data 30 d'abril de 2008 s'envia una sol·licitud de certificat urbanístic expedit per fedatari públic, de la classificació i qualificació vigent dels terrenys afectats per l'activitat, que indique, expressament, el planejament vigent pel qual es regula al certificar estos aspectes.  
Amb data 9 de maig de 2008, es rep informe del Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València, sobre el planejament vigent dels terrenys a afectar en què s'informa:  
  
«...Els terrenys objectes d'informe es troben classificats per les normes subsidiàries del planejament de l'Ajuntament d'Andilla, com sòl no urbanitzable especialment protegit.  
1. A hores d'ara, les normes urbanístiques vigents, per al sòl urbà i urbanitzable, en el municipi d'Andilla són les normes subsidiàries d'Andilla, l'homologació de les quals va ser aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data de 21 de desembre de 1999.  
2. Pel que fa al sòl no urbanitzable, que és on es troba l'emplaçament de l'expedient objecte del present informe, les normes subsidiàries van ser anul·lades per la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de data 3 de desembre de 2002, per la qual cosa per al sòl no urbanitzable d'Andilla regix el Pla Comarcal de Villar del Arzobispo, que preveu l'explotació de pedreres i no establix cap paràmetre d'ocupació.  
3. Finalment, haurà de tindre's en compte la disposició transitòria segona de la LSNU, per al que siga aplicable.»  
La disposició transitòria segona de la LSNU diu en el punt dos: «En els municipis el planejament urbanístic dels quals no estiga adaptat a la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana, que no continga per al sòl no urbanitzable mesures d'especial protecció de part d'este, i fins que s'aproven definitivament els instruments d'ordenació corresponents adaptats a esta llei, a tot el seu sòl no urbanitzable s'aplicarà el règim urbanístic establit en esta llei per al sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, podran admetre's, cas per cas, aquelles actuacions de les previstes en esta llei que compten amb informe o, si és el cas, declaració favorable del seu impacte ambiental i informe favorable respecte de la seua compatibilitat territorial emés per la conselleria competent en ordenació del territori i urbanisme»  
  
Amb data 29.05.2008 es rep informe de l'Ajuntament d'Andilla en què certifica:  
«...els terrenys afectats per l'ampliació de l'explotació minera denominada Amparo II, núm. 1622-Bis, ubicada en la forest d'utilitat pública Els Pinarejos del terme municipal d'Andilla, estan classificats i qualificats com sòl no urbanitzable de protecció forestal (article 48 de les normes subsidiàries).  
Així mateix, certifique: que la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Primera, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana per mitjà de sentència núm. 1757/2002 de data 3 de desembre de 2002, va anul·lar les anteriorment esmentades normes subsidiàries de planejament municipal d'Andilla, només quan classifica tot el terme municipal, exclosos els cascos urbans, com sòl no urbanitzable especialment protegit.»  
Amb data 29 de maig de 2008, se sol·licita al promotor, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, una ampliació de documentació a fi d'esmenar les deficiències trobades en la documentació.  
Amb data 7 de juliol de 2008 rep del promotor l'ampliació de documentació sol·licitada.  
2. Informació pública:  
La documentació ha estat sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOCV núm. 5416 de data 15 de febrer de 2007.  
3. Documentació addicional  
Informe sobre l'activitat minera del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, de data 16 de gener de 2008.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
L'accés a la zona a explotar es realitza per la carretera comarcal CV-341 que comunica les poblacions de Villar del Arzobispo i Andilla, a l'altura del km 3 es pren a l'esquerra un camí anomenat Camí de la Senyora que, conduïx en uns 2220 m dels quals els últims 758 m estan asfaltats, segons projecte. El manteniment del camí serà responsabilitat de l'empresa.  
La zona d'estudi es troba situada en els contraforts orientals de la serralada Ibèrica. La morfologia de la zona és una combinació de zones muntanyoses on hi ha una successió de litologies dentrítiques (argiles i arenes) i calcàries amb intercalacions margoses, amb zones de vall amb recobriments quaternaris. La successió litològica que aflora en l'entorn geològic de l'àrea d'estudi es pot reagrupar en quatre unitats:  
  
Unitat 1 (Juràssic superior): consta d'arenoses margues grises i calcàries que ocupa les parts exteriors de la concessió minera.  
Unitat 2 (Cretaci inferior) predominantment composta per les argiles i arenes objecte de l'activitat minera, presenta una potència màxima estimada de 80 m.   
Unitat 3 (Cretaci inferior) presenta un important paquet margós amb presència d'abundants restes fòssils.  
Unitat 4 (Quaternari): elements de farciment que recobrixen en les parts de pendents baixos els materials del Juràssic superior i Cretaci inferior.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba administrativament entre la unitat hidrogeològica de 08.19 Alcublas i la unitat hidrogeològica de 08.22 Llíria-Casinos.  
La xarxa hidrològica de la zona està condicionada tant pel material geològic sobre el qual s'assenta, com pel pendent mitjà del terreny, la qual cosa dóna lloc a l'aparició de xaragalls i barrancs.   
L'activitat es localitza en una vessant amb orientació est, per la qual cosa la visibilitat cap a l'oest és pràcticament inexistent. La visibilitat s'estén cap a la plana al sud-est de l'àmbit d'estudi, on no hi ha elements que actuen com a barreres de visibilitat. Com a element rellevant de visió, destaca la carretera CV-341, carretera que s'utilitzarà per a l'accés a l'explotació i que travessa la dita plana agrícola. Des del punt de vista paisatgístic, es distingixen dos unitats: la unitat I forest Pinarejos i la unitat II vall d'Higueruelas, la primera de major qualitat paisatgística pel seu caràcter forestal.  
Respecte a la vegetació present en la zona, l'espècie arbòria predominant és el Pinus halepensis, el seu origen és degut tant a les repoblacions com a la colonització espontània en zones de carrascar degradat, de cultius abandonats o de zones cremades. Destaca també la densa vegetació arbustiva on apareixen coscoll (Quercus coccifera), ginebre (Juniperus communis), el llentiscle (Pistacea lentiscus), el romer (Rosmarinus officinalis), l'argilaga (Ulex parviflorus), el timó (Thymus vugaris), l'espígol, entre altres. La coberta herbàcia és escassa, degut principalment a l'aridesa.   
De la fauna present en la zona d'estudi i els seus voltants destaquen les aus de dimensió reduïda que nidifiquen en els cultius de secà, cal mencionar també l'existència d'una població de corbs. Respecte als altres grups, apareixen mamífers de dimensió reduïda, com la geneta, la rabosa el teixó i la mostela. Apareixen també espècies d'amfibis i rèptils apareixen, entre altres, el renoc llevador comú, la granota comú, el fardatxo ocel·lat, la serp de collar.  
Els sòls en la zona són fonamentalment de quatre tipus: regosols, antrosols, calcisols i leptosols.  
El pis bioclimàtic és el mesomediterrani sec. Amb temperatures mitges anuals al voltant dels 13- 17ºC i precipitacions anuals sobre 538 mm. Les precipitacions es concentren principalment a la tardor i primavera. El nombre mitjà de dies de precipitació anual és seixanta. Una altra característica del clima d'Andilla és la gradació tèrmica, hi ha grans diferències de temperatura entre les distintes estacions de l'any i també entre el dia i la nit. Segons les dades del projecte la zona presenta un interval de sequera de, aproximadament, dos mesos i mig, coincidint amb l'època estival.  
El risc d'erosió està molt relacionat amb el material poc consolidat, com és el de la zona d'estudi, per la qual cosa es considera que al desaparéixer la vegetació i crear nous pendents en la zona oest de l'explotació, hi haurà un risc important d'erosió. No hi ha cap risc d'inundació.  
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal d'Andilla té una extensió de 142,8 km², es localitza en la comarca dels Serrans. La distància a la ciutat de València és de 65 km. Els Serrans es caracteritzen per xicotets nuclis de baixa població en regressió poblacional. L'orografia del municipi limita una xarxa d'infraestructures òptima, la qual cosa provoca un efecte d'aïllament. L'activitat principal és l'agricultura, l'activitat industrial és baixa. En els últims anys ha crescut la participació en altres sectors alternatius a l'agrari, com la construcció.  
  
2. Afeccions legals.  
En l'àmbit del dret miner hi ha dos elements etnològics catalogats: l'E007 (Corral Canyada del Moro) i E012 (Murs de contenció). Este últim es troba també dins del límit d'explotació. L'EIA descriu la restitució dels murs de contenció amb pedra seca, com existien en el dit àmbit abans de l'explotació minera i la protecció del Corral Canyada del Moro, per a evitar la possible afecció d'este per part de l'explotació minera.   
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a formar para de la Xarxa Natura 2000. La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides.   
La zona a afectar pertany al MUP núm. 111, denominat Pinarejos propietat de l'Ajuntament d'Andilla.  
En el terme municipal d'Andilla s'identifiquen 3 vies pecuàries: Canyada Reial d'Aragó, Asasgador e Segorbe, Assagador de la Llosa. La Canyada Reial d'Aragó, és la que discorre més pròxima a l'àrea d'estudi. El projecte no afecta cap d'elles.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els aspectes ambientals més afectats pel projecte seran: l'aire, per l'augment de soroll i de les partícules sòlides; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció, l'alteració de les propietats i la pèrdua (encara que només siga parcialment) del sòl; la vegetació, ja que es destruïx i la fauna associada a esta desapareix; la hidrologia superficial i els processos erosius, al modificar el relleu i destruir la capa de vegetació, s'alteren els drenatges i s'augmenta la taxa d'erosió/sedimentació; el paisatge, ja que es perd qualitat i es produïx un impacte visual molt important  
  
D'altra banda, dels efectes positius de l'activitat destaca la producció de materials utilitzats en la indústria de la ceràmica, important per al desenrotllament econòmic de la Comunitat Valenciana, així com els llocs de treball associats a la mateixa explotació. Un altre efecte positiu serà la restauració de la zona ja afectada utilitzant els estèrils de la nova zona a explotar.  
A fi d'evitar, minimitzar i corregir els impactes es plantegen una sèrie de mesures protectores i correctores. Estes mesures es descriuen en l'EIA i en el PRI, la seua correcta execució garantirà l'eficàcia de la restauració. Les mesures descrites en este poden resumir-se com:  
  
Restauració geomorfològica: disseny del buit combinant la rendibilitat econòmica de l'explotació i la futura restauració, afavorint un sistema de drenatge compatible amb la xarxa natural de l'entorn. Dotant els talussos d'explotació de les dimensions adequades per a la futura implantació de vegetació, a més de facilitar la naturalització de l'espai una vegada acabades les labors mineres.  
Restauració i protecció dels jaciments etnològics afectats.  
  
Disseny de la revegetació amb l'objecte de recuperar a llarg termini l'hàbitat preexistent, afavorint la tornada de la fauna associada.  
Emplaçament de les arreplegues temporals de material en les zones menys sensibles, tenint en compte l'escolament, l'impacte visual i els vents predominants.  
Realitzar les reparacions i revisions de la maquinària en zones preparades per a estos treballs, evitant així una possible afecció o contaminació del sòl i les aigües subterrànies.  
Mesures específiques per al control del nivell de soroll, vibracions i de pols, optimitzant el disseny i control de les voladures, dissenyant un sistema de drenatge adequat.  
El projecte disposa d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, valorant l'actuació proposada favorablement quant als aspectes següents: el consum d'aigua estimat en 3130 m³/any queda garantit per aigua d'origen pluvial i per aportació externa amb camions cisterna en èpoques estivals (874 m³ al llarg dels tres mesos d'estiu) i quant a la incidència sobre el domini públic hidràulic, les seues zones de policia i servitud i al règim de corrents, el projecte ha tingut en compte estes possible afeccions, dissenyant una xarxa de drenatge interna que evita les possibles afeccions descrites i aplicant les mesures protectores necessàries.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
El conjunt de mesures correctores i protectores proposades en el projecte es considera adequat, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores amb el propòsit d'augmentar la integració paisatgística de la restauració i corregir els impactes visuals de l'explotació.   
D'altra banda, per a aconseguir l'èxit final de la restauració es considera molt important respectar les dimensions dels bancs d'explotació i de restauració tal com estan descrits en el projecte, a fi d'evitar l'erosió, assegurar l'estabilitat dels bancs i aconseguir l'èxit de la revegetació. A causa de la duració de l'activitat sol·licitada, 30 anys, un altre aspecte fonamental per al correcte exercici de l'activitat, serà el compromís de la promotora per a seguir els terminis descrits en el cronograma de restauració.  
El Pla de Vigilància Ambiental i el Pla d'abandó, a més de garantir el correcte desenrotllament de l'explotació i l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitada, s'implementaran d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'un declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista d'això i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la Secció C) denominat Amparo II en el terme municipal d'Andilla (València) promogut per WB B España, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.   
  
L'òrgan competent en matèria urbanística determinarà, si és el cas, la compatibilitat territorial d'esta actuació, tal com establix la disposició transitòria segona de la Llei de Sòl No Urbanitzable, si així ho requerix la tramitació de la declaració d'interés comunitari.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. S'utilitzarà el camí d'accés definit en el projecte presentat. L'empresa minera serà la responsable del seu manteniment, així com de qualsevol dany causat en estos o límits de finques limítrofes de l'explotació. Es respectaran les distàncies de seguretat entre l'explotació i les parcel·les limítrofes.  
2. Respecte als dos jaciments etnològics localitzats dins del dret miner, l'E007 Corral Canyada del Moro i l'E012 Murs de contenció, es prendran les mesures següents:  
E012 Murs de contenció: restitució de murs de contenció amb pedra seca, com existien abans de l'explotació minera, tal com es descriu en la documentació presentada.  
E007 Corral Canal del Moro: s'aplicaran les mesures preventives per a la seua conservació tal com s'explica en la documentació.  
3. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren noves restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adaptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni cultural valencià.  
4. Segons el que s'ha descrit en la documentació presentada, únicament s'instal·larà una planta mòbil de garbellament en sec en la zona d'estudi. S'adoptaran les mesures necessàries per a controlar els nivells de pols i soroll produïts per esta.  
5. Es delimitarà la superfície afectada per l'activitat, seguint les coordenades UTM donades en el projecte. Quan la restauració finalitze, incloent-hi el període de vigilància ambiental, i s'haja assegurat el seu èxit es retiraran els elements que hagen servit per a delimitar l'àrea afectada.  
6. S'hi introduiran mesures que asseguren una major integració paisatgística:  
S'estudiarà el lloc més adequat on introduir una pantalla vegetal que minimitze l'impacte visual des de la carretera CV-341. Per a esta pantalla s'utilitzaran espècies que complisquen les funcions pròpies d'una pantalla vegetal a més d'integrar-se amb la vegetació pròpia de la zona, seguint les pautes utilitzades en la selecció d'espècies realitzada en el PRI.  
A fi que les places de pedrera tinguen una morfologia menys uniforme i geomètrica, s'hi hauran de disposar elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
7. Es garantirà que els camions que transporten material des de l'explotació a la planta de tractament a Higueruelas o directament als punts de venda, circulen amb la caixa tapada per una lona.  
8. Els materials arreplegats, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
9. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos. D'altra banda, el manteniment de la maquinària es realitzarà en llocs adequats per a este fi.  
10. El promotor sol·licitarà cada cinc anys i cada vegada que s'acabe cada una de les fases descrites en la documentació, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, a esta direcció general una visita de comprovació conjunta del Servici d'Impacte Ambiental i del Servici Forestal, a fi de corroborar el compliment dels condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental i del que s'ha descrit en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració integral, així com l'eficàcia de les mesures proposades. S'adjuntarà a esta sol·licitud un informe on s descriguen les actuacions dutes a terme, les incidències produïdes així com tot allò que es considere pertinent.  
  
11. El pla de vigilància ambiental i el pla d'abandó, s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.