Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9980, del 11-11-2024 (2024/11313)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s’ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l’EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del Pla especial de 1990, en el terme municipal de València. Expedient 40/6994-XZI.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9980

Data del DOGV
:   11-11-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/11353

CVE
:   QEXQ-E-2889-93317

Data del document
:   19-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * València
    * impacte ambiental

D’acord amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació de la declaració ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l’expedient 40/9793-GKC Pinedo (València).

«Declaració ambiental i territorial estratègica

Expedient: 40/1527-DIC

Promotor: Direcció General de l’Aigua

Autoritat substantiva: Direcció General de l’Aigua

Àmbit: Pla especial de reserva de sòl per a l’execució de l’estació depuradora d’aigües residuals de Pinedo (GIS-3) (aprovat en 1990)

Objecte: Pla especial de millores de l’EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del Pla especial de1990

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió extraordinària celebrada el dia 9 de juny de 2022, va adoptar el següent

Acord:

Vista la proposta conjunta de Resolució de l’avaluació ambiental del Pla especial de millores en l’EDAR de Pinedo i del Projecte de millores de l’EDAR Pinedo, en el que concernix la declaració ambiental i territorial estratègica, en els termes següents:

Fonaments i justificació de la tramitació conjunta de l’avaluació ambiental del Pla especial i del projecte de millora de l’EDAR de Pinedo.

La tramitació del Pla especial la promou la Direcció General de l’Aigua de la Conselleria d’Agricultura, Desenrotllament Rural, Emergència Climàtica Canvi Climàtic i en virtut de l’article 44.3 de la LOTUP com a òrgan competent matèria de recursos hidràulics i comporta la tramitació conjunta de la modificació del Pla especial per a l’execució del Sistema General Metropolità, depuradora d’aigües residuals de Pinedo (aprovat en 1990) i el projecte de millores de l’EDAR Pinedo.

La motivació de la tramitació del present pla i projecte és la Sentència núm. 633 de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de juny de 2016, dictada a la demanda presentada per diversos veïns de la zona en què sol·licitaven el tancament de l’estació depuradora d’aigües residuals de Pinedo. La Generalitat Valenciana va ser codemandada juntament amb l’Ajuntament de València l’UTE-AVSASAV-DAM Pinedo III i l’EMSHI (Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics),

Es resumix a continuació el contingut de la sentència citada:

L’estació depuradora d’aigües residuals de Pinedo està formada per les instal·lacions següents: Pinedo I, Pinedo II i Pinedo III (també denominada ampliació de Pinedo II).

Pinedo I va ser construïda per l’antic Ministeri d’Obres Públiques, aproximadament entre els anys 1987 i 1991, Pinedo II va ser construïda per la Generalitat entre els anys 1990 i 1992 i Pinedo III va ser construïda per la Generalitat entre els anys 2003 i 2005.

La titularitat de les instal·lacions correspon a l’EMSHI (Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics). Pel que fa a la gestió d’estes, Pinedo I i II són gestionades per EMSHI, a través d’EMARSA (Empresa Metropolitana d’Aigües Residuals), i Pinedo III és gestionada per l’EPSAR (Entitat Pública de Sanejament d’Aigües Residuals).

Cap de les instal·lacions va obtindre de l’Ajuntament de València les corresponents llicències municipals d’obres o llicència d’activitat o ambiental.

De conformitat amb l’article 9.1 de la Llei 2/1992, de sanejament d’aigües residuals de la Comunitat Valenciana, l’execució d’obres i instal·lacions de tractament i depuració, per constituir infraestructures d’interés comunitari, no estaran sotmeses a l’obtenció de llicència municipal d’obres. Així doncs, les fases II i III no estaven sotmeses a llicència municipal. Quant a la fase I (Pinedo I), anterior a la Llei de 1992, no consta que obtinguera en el moment oportú llicència d’obra, però en qualsevol cas ha transcorregut el termini de 4 anys previst en la legislació urbanística per a l’exercici de l’acció de restabliment de la legalitat urbanística infringida i per a instar la nul·litat de les llicències urbanístiques.

Respecte de la llicència d’activitat o ambiental, el Decret 2414/1961, de 30 de novembre, d’aprovació del Reglament d’activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, ja considerava, en els articles 16 i 17, les activitats fabrils destinades al tractament d’aigües residuals. Amb posterioritat, la Llei 3/1989, de 2 de maig, de la Generalitat, d’activitats qualificades, disposava que «les activitats qualificades com a molestes, insalubres, nocives i perilloses per la legislació estatal s’ajustaran, en l’àmbit de la Comunitat Valenciana, a les normes previstes en esta llei, independentment que estiguen incloses o no en el Nomenclàtor». El Nomenclàtor d’activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses aprovat pel Decret 54/1990, de 26 de març, arreplegava en l’annex 1, epígraf 160.2, la «depuració d’aigües residuals». La precitada Llei 3/1989 imposava el tancament de les activitats que estigueren funcionant sense estar en possessió de la corresponent llicència ambiental.

Posteriorment, la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, arreplegava, així mateix, en l’annex II, 7.2, les «plantes de tractament d’aigües residuals amb una capacitat superior a 10.000 habitants-equivalents». En l’article 43 sotmetia al règim de llicència ambiental «la construcció, el muntatge, l’explotació, el trasllat o la modificació substancial d’instal·lacions en què es desenrotllen activitats, de titularitat pública o privada, no sotmeses a autorització ambiental integrada i que figuren en la relació d’activitats que s’aprovarà reglamentàriament». En l’article 74 *a*  regulava el tancament o la clausura de les activitats i les instal·lacions sotmeses a eixa llei que funcionaren sense autorització o llicència.

De la normativa exposada es desprén, per tant, la necessitat de comptar les instal·lacions de l’EDAR de Pinedo en totes les seues fases amb la preceptiva llicència d’activitat qualificada, substituïda després en la Llei 2/2006 per la llicència ambiental. No obstant això, la Sala considera que no és procedent acordar el tancament de l’activitat desenrotllada en les instal·lacions de les fases I i II de l’EDAR, i atés el temps transcorregut des de l’inici de l’activitat sense llicència, cal insistir que la fase I es va acabar de construir l’any 1991, i la fase II l’any 1992, aproximadament. D’altra banda, la Sala conclou el tancament de l’activitat exercida en la fase III, que va entrar en funcionament l’any 2005, aproximadament.

L’òrgan competent va traslladar al Tribunal els greus perjuís que es derivarien del tancament de les instal·lacions de l’EDAR Pinedo III, i este va dictar, el 10 de juliol 2019, un acte d’inexecutabilitat per interés públic del cessament d’activitat en l’EDAR de la fase Pinedo III, considerant la proposta de l’administració competent, com a alternativa al tancament de Pinedo III, d’adaptació de la totalitat de les instal·lacions de l’EDAR Pinedo al règim establit en el Decret 201/2008, del Consell, per a la normalització administrativa de l’activitat de depuració.

El Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell dictat a l’empara del que preveu la disposició addicional segona de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, regula la intervenció ambiental de les instal·lacions públiques de sanejament d’aigües residuals.

L’article 2 del decret citat establix que les noves instal·lacions, obres i infraestructures públiques d’evacuació, tractament, depuració i, si és el cas, reutilització d’aigües residuals, així com les obres públiques d’infraestructura per al proveïment d’aigües de caràcter general, es tramitaran com un pla especial, incloent-hi la corresponent avaluació ambiental, i en la seua aprovació es determinarà que el control de mesures correctores correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient.

El Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l’EDAR de Pinedo requerirà, per tant, la redacció dels següents documents per a satisfer els requisits normatius:

– Un document inicial estratègic per a la sol·licitud d’inici de l’avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial i projecte bàsic referits, segons regula l’article 50 de la LOTUP.

– Un projecte bàsic que reproduïsca els que es van utilitzar per a la contractació i l’execució de les instal·lacions de Pinedo III, que descriga d’una manera sintètica la totalitat del complex i que desenrotlle, quant a definició de projecte bàsic, les obres de millores previstes per al complex.

– Un pla especial que haurà de redactar-se d’acord amb l’article 43 de la LOTUP.

En el transcurs de la redacció del pla especial, es donarà audiència als veïns, que van ser, de fet, els que van iniciar el procediment legal.

Es pretén evitar totes les molèsties que es generen als veïns del complex de la depuradora en la mesura que siga possible. El format triat donaria cobertura a la planta íntegrament, per considerar-la com un complex que funciona com una unitat.

Documentació aportada

El 9 de desembre de 2020 el Servici de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, de la DFG de l’Aigua, remet a l’òrgan ambiental la documentació relativa al Pla especial i projecte bàsic de millores de l’EDAR de Pinedo, en què indica el resultat del procés de participació pública i consultes i sol·licita la declaració d’impacte ambiental, i s’adjunta a sol·licitud la documentació següent:

•  Consultes realitzades a les administracions públiques i públic interessat.

• Respostes rebudes durant la informació pública i les consultes i informe sobre estes, concretament:

• Ajuntament de València. Cicle integral d’aigua

• Associació de veïns afectats per l’EDAR de Pinedo

• Oficina tècnica del Parc Natural de l’Albufera (DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental)

• Proposta final del Pla especial (desembre 2020)

• Projecte bàsic de millores de l’EDAR de Pinedo (desembre 2020)

• Estudi d’impacte ambiental (desembre 2020)

El 29 d’abril de 2021 es rep un informe desfavorable del Servei Territorial d’Urbanisme de València al Pla especial de millores de l’EDAR de Pinedo.

Revisada la documentació administrativa que consta en l’expedient, l’òrgan ambiental va sol·licitar, el 26 de juny de 2021, en virtut l’article 54 de la LOTUP, l’esmena de determinats aspectes relatius tant al Pla especial com al projecte bàsic i al document tècnic d’avaluació ambiental, la remissió de la documentació no rebuda (estudi d’integració paisatgística) i els informes de les AP afectades que es van considerar determinants per a la resolució de l’expedient d’avaluació.

El 20 de maig de 2022, el Servici de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües remet la documentació que es detalla a continuació en contestació al requeriment de juny de 2021 de l’òrgan ambiental:

1. Versió actualitzada del Pla i projecte

• Estudi d’impacte ambiental, modificat el 01/12/2020.

• Estudi d’integració paisatgística, modificat el 08/06/2020.

• Proposta final del Pla especial.pdf. Proposta de Pla especial, modificat el 13/04/2022.

• Projecte bàsic.pdf. Projecte bàsic, modificat el 01/12/2020.

2. Documentació remesa per l’EPSAR

• Nota interna aclariments projecte Pinedo

• Informe resum aclaridor de l’escenari adoptat en l’estudi d’olors de l’EDAR de Pinedo (València), firmat el 03/03/2022.

• Addenda aclaridora de mesures ambientals concernents al projecte constructiu, firmada el 03/03/2022.

• Informe favorable de supervisió del projecte constructiu, firmat el 24/12/2021.

• Projecte constructiu, firma del cap del Servici de Supervisió en data 27/12/2021.

• Cronograma del pla d’obra del projecte constructiu.

3. Informes i oficis emesos i rebuts en relació amb l’expedient amb posterioritat a la remissió anterior al Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica. SEAE.

• Informe del Servei de Gestió d’Espais Naturals Protegits. SGENP (de setembre de 2020 i de març de 2021).

• Servici de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l’Atmosfera. SLCCPA de 22/10/2020.

• Subdireccció General d’Ordenació del Territori i Paisatge. Territori (informes d’11/3/2021, 18/4/2022 i 12/5/2022).

• Servei Territorial d’Urbanisme de València (de 8/3/2021 i 18 /3/2022).

• Nota que detalla les correccions sol·licitades en l’informe anterior, que ja s’han incorporat en l’última versió del Pla especial i projecte bàsic; s’exceptua la confecció del Catàleg de proteccions. S’adjuntarà a l’ofici informatiu que es remetrà al Servei Territorial d’Urbanisme, en què s’informarà que s’ha sol·licitat la declaració ambiental estratègica i d’impacte del Pla especial i projecte bàsic.

4. Programa de vigilància i control de l’abocament de les aigües residuals de l’emissari submarí EDAR de Pinedo dels anys 2029, 2020 i 2021.

A. Anàlisi del procés d’avaluació.

A.1) Dates més rellevants del procés d’avaluació.

|  |  |
| --- | --- |
| Presentació de la sol·licitud d’inici | 03.07.2017 |
| Requeriment esmena deficiències de documentació | 28.07.2017 |
| Remissió de documentació | 22.11.2017  14.12.2017 |
| Emissió del document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic i del projecte de millores de l’EDAR de Pinedo | 24.01.2019 |
| Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, del projecte, de l’EATE-EIA i resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  Data de publicació en el DOGV: | 14.07.2020 |
| Sol·licitud d’emissió de DATE (amb deficiències) | 9.12.2020 |
| Requeriment per a esmenar deficiències en la sol·licitud d’emissió DATE | 21.06.2021 |
| Remissió de documentació i sol·licitud de pronunciament ambiental | 20.05.2022 |

  

A.2) Instrument urbanístic i projectes actuals

A.2.1) Pla especial per a l’execució de l’estació depuradora d’aigües residuals EDAR Pinedo, aprovat en 1990.

El Pla general de València aprovat definitivament el 28 de desembre de 1988 va establir una reserva de sòl GIS-3 en sòl classificat com a no urbanitzable (full 3, sèrie A) per a la implantació en superfície suficient, però sense determinacions concretes que permeteren l’execució directa de les obres d’ampliació d’esta, i este era precisament l’objecte del pla especial que estava delimitat al sud pel nou llit del Túria i l’actual planta depuradora (referida a l’any 1990), a l’est per l’autovia del Saler, al nord per l’horta i a l’oest pels blocs d’usos industrials del PRI. Mercavalència, amb una superfície total ordenada de 408.975 m2.

El Pla especial preveia el desenrotllament en dos fases i establia el següent quadro de superfícies.

Superfície total ordenada: 408.975 m2

• En la fase primera: 227.625m2

• En la fase segona: 181.350 m2

Superfície destinada a vials: 52.088 m2

Superfície destinada a allotjament de les instal·lacions de depuració: 301.677 m2

– Corresponents a les instal·lacions existents: 65.353 m2

– D’ampliació de les existents en 1a fase: 91.415 m2

– En la segona fase: 144.909 m2

El Pla especial es va tramitar abans de l’entrada en vigor de la legislació sectorial d’impacte ambiental i, per tant, no va estar sotmés a este procediment.

A.2.2) Instal·lacions EADR actuals

El sistema de tractament i depuració d’aigües residuals de Pinedo consta actualment de tres fases de construcció, que es descriuen en la següent taula resum (taula 2 del document de síntesi de l’EIA)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Fase instal·lació* | *Pinedo I* | *Pinedo II* | *Pinedo III*  *(ampliació PINEDO II)* |
| Any de construcció | 1982 | 1992 | 2005 |
| Titular de la instal·lació | Generalitat Valenciana | Generalitat Valenciana | Generalitat Valenciana |
| Titular gestió | EPSAR | EPSAR | EPSAR |
| Cabal disseny | 124 m3/dia | 200.000 m3/dia | 350.000 m3/dia  Ampliació tract. Pinedo II a tract. secundari (200.000 m3/dia) i tract. terciari per a Pinedo I i II ( 350.000 m3/dia) |
| Tipus de tractament | Tractament biològic complet  Secundari (biològic sense eliminació de nitrogen), digestió anaeròbia de llots i deshidratació mitjançant centrífugues. | Tractament biològic complet.  Primari (fisicoquímic) i secatge de llots mitjançant centrífugues | Tractament terciari.  S’amplia la línia de tractament de Pinedo II amb un tractament secundari (biològic amb eliminació de nutrients, decantació secundària); digestió anaeròbia de llots; deshidratació mitjançant centrífugues; i es construïx un tractament terciari de regeneració per als cabals de Pinedo I i de Pinedo II; i els bombaments d’eixida d’aigua regenerada per a reg. |
| Aigües que cal tractar: | Les provinents principalment  del col·lector nord i en menor mesura les del col·lector sud | Les provinents del col·lector oest i el col·lector sud i en menor mesura les del col·lector nord | Les provinents de Pinedo I i Pinedo II |
| Destinació de l’efluent: | Tractament terciari o emissari submarí de Pinedo | Tractament terciari | Reutilització a séquia de l’Or i la séquia de Favara |

  

D’acord amb les dades recaptades, en la situació actual es produïxen durant tot l’any i de manera contínua males olors que afecten greument les vivendes confrontants i l’entorn pròxim. També s’incomplixen els nivells sonors nocturns i hi ha altres aspectes relacionats amb l’abocament que es poden millorar.

A.3) Alternatives, objectius, abast i contingut de la planificació (Pla especial que modifica el Pla especial de 1990). Inicialment es van estudiar 4 alternatives:

Alternativa 0: no tramitar el Pla especial

Això suposarà el tancament definitiu de les instal·lacions de Pinedo III quan s’execute la Sentència 633. En este cas, es tindrien dos alternatives 0.A: manteniment de la infraestructura, però no utilització; o alternativa 0.B: Desmantellament de la infraestructura.

En els dos casos hi ha no sols els costos ambientals d’abocar aigües molt contaminades sobre el medi, sinó també costos legals per sancions per incompliment de les directives europees citades anteriorment.

Alternativa 1: tramitar el Pla especial

La tramitació del Pla especial suposarà el tràmit adequat per a la regularització de la instal·lació d’acord amb el Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d’aigües residuals.

Es permetrà que la fase III de l’EDAR Sistema de Pinedo continue en funcionament i evite abocar 303.758 m³/dia d’aigües residuals tractades insuficientment per a aconseguir els objectius de qualitat d’abocament segons la Directiva 91/271/CEE.

A més, juntament amb esta tramitació s’incorporen una sèrie de mesures de millora sobre les instal·lacions a fi de reduir els problemes principalment d’olors i també de sorolls al·legats pels veïns.

Dins de l’alternativa 1, es poden identificar dos alternatives diferents:

Alternativa 1A: Pla especial aprovat en 1990.

La hipòtesi en l’alternativa 1A: suposa respectar la delimitació del Pla especial aprovat l’any 1990 i continuar reservant una superfície àmplia per a futures ampliacions.

Alternativa 1B: reduir la delimitació del Pla especial a l’EDAR de Pinedo.

La hipòtesi en l’alternativa 1B suposa realitzar una delimitació del Pla especial d’acord amb la totalitat del territori ocupat per les instal·lacions de l’EDAR Sistema de Pinedo.

L’opció triada en la versió preliminar del Pla especial exposat a informació pública i a consulta de les AP afectades va ser l’alternativa 1A.

Esta alternativa resultava incompatible amb els instruments de planificació de rang superior (PATIVEL i PAT de l’Horta) i finalment s’ha dissenyat una nova alternativa del Pla especial de millores a l’EDAR de Pinedo (març de 2022) que proposa mantindre la delimitació del Pla especial de 1990, ajustant la classificació i la zonificació dels terrenys situats en el seu àmbit a la situació legal vigent, d’acord amb la següent taula i plànol d’ordenació (plànol O.1 classificació i zonificació).

|  |  |
| --- | --- |
| *Zona* | *Classificació del sòl* |
| Zona definida en el PATODHV com a H1 | Sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNUP-AG) |
| Instal·lacions de l’EDAR | Sòl no urbanitzable comú (SNU-C) |
| Franja oest a l’EDAR | Sòl urbanitzable (SUZ) |
| Zona confrontant V-15 | Sòl no urbanitzable protecció carreteres (SNUP-CR) |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/29/1213611/29_1730717863909_2706865552741088572_imagen.jpeg)

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/29/1213611/30_1730717863918_6832206938920380502_imagen.jpeg)

D’acord amb la memòria justificativa, el Pla especial es redacta com una adaptació a la LOTUP del Pla especial de l’any 1990, sense que l’objectiu siga incorporar modificacions en les seues determinacions, mantenint el límit d’este.

El Pla especial servirà per a l’execució de les obres de millora de l’EDAR, en el projecte bàsic adjunt s’estudien les millores que s’estima convenient escometre en tot el sistema de Pinedo i que, com que comporten l’execució d’obres, hauran de programar-se per al futur, i prevore una successió d’etapes de projecte constructiu de les millores, contractació i execució de les obres i posada en marxa i explotació de les noves instal·lacions.

Es pretén evitar les molèsties que es generen als veïns del complex de la depuradora en la mesura que siga possible.

En la redacció del Pla especial també es preveu en la franja oest una zona de connexions viàries, amb l’execució d’un vial de connexió en la zona oest de l’EDAR, que compte amb una amplària de 18 metres i que vorejarà les instal·lacions de sanejament.

També es planteja en el Pla especial una zona de transició entre l’EDAR i la zona d’horta, a on cuidar la transició entre la trama urbana i l’horta, ja que amb això es revalora la qualitat de la imatge visual percebuda des d’espais adjacents. Per a això és important com a idees generals:

• Dissenyar zones enjardinades integrades en l’entorn. Es tracta d’una zona consolidada, per la qual cosa les mesures es limiten a la millora dels paviments, el mobiliari urbà i la jardineria en la zona d’accés a l’EDAR.

• Limitar altures d’edificació màxima: el PATODHV limita les característiques de les edificacions, per la qual cosa no es tracta en este pla especial.

• Mitjançant la infraestructura verda de la ciutat, ordenar els espais de transició entre els usos urbans i l’horta. Potenciar els recorreguts per als vianants i ciclistes de l’entramat urbà, que permeten acostar els ciutadans als paisatges d’alt valor de l’àrea metropolitana, i completar així la infraestructura verda de la ciutat de València. En l’àmbit del Pla especial no es localitzen itineraris patrimonials, als quals poder donar continuïtat, per la qual cosa no es plantegen nous itineraris per als vianants o els ciclistes.

Per tant, per a la zona de transició entre l’EDAR i la zona d’horta des d’este Pla especial es proposa que es milloren tant paviments com jardineria i mobiliari urbà.

B) Anàlisi de l’estudi ambiental estratègic i estudi d’impacte ambiental

B1. Continguts de l’EATE-EIA concordes amb l’annex VII del TRLOTUP i amb l’annex VIII de la Llei 21/2013

L’EATE presentat conté, encara que no amb el mateix orde i idèntica denominació de capítols, els epígrafs i els continguts que assenyala l’annex VII del TRLOTUP.

B.2 Contingut de l’EATE-EIA d’acord amb el document d’abast

El document ambiental i la documentació complementària amb els aclariments efectuats en la contestació al requeriment de l’òrgan ambiental de juny de 2021 inclouen els estudis necessaris per al plantejament d’alternatives i per a la justificació de la selecció de solucions plantejades per a la correcció dels efectes negatius significatius especialment quant a l’anàlisi i l’avaluació de les olors i els sorolls.

En relació amb el programa de vigilància i seguiment ambiental en l’apartat de valoració ambiental, s’apunten les millores que cal introduir incloent en la part dispositiva de l’acord i de la DIA els aspectes que cal modificar o complementar.

C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com les ha preses en consideració l’òrgan promotor.

C.1) Fase d’exposició pública

La documentació tant del Pla especial com del projecte bàsic de millores de l’EDAR de Pinedo es va posar a la disposició del públic mitjançant un anunci en el DOGV de 14 de juliol de 2020, en el diari *Levante-EMV*  i en*Las Provincias*, i es van registrar 3 al·legacions-informes que s’arrepleguen en l’apartat següent i que ha contestat l’òrgan substantiu.

Després del requeriment de l’òrgan ambiental de juny de 2021, es van recaptar la resta d’informes que es detallen en l’apartat següent.

C.2) Informes de les administracions afectades sobre el Pla especial-projecte de millores EDAR Pinedo aportats per l’òrgan substantiu.

Informe de l’Ajuntament de València (Cicle Integral de l’Aigua 9/9/2020)

Vista la petició d’informe relativa a la versió preliminar del Pla especial de possibles millores en l’EDAR de Pinedo i del Projecte bàsic de possibles millores en l’EDAR de Pinedo, els tècnics que subscriuen han d’informar exclusivament en matèria del Servici del Cicle Integral de l’Aigua que:

L’objectiu del Projecte bàsic és establir les possibles millores en l’EDAR de Pinedo fonamentalment quant a l’impacte per olor i a l’impacte per soroll que produïxen estes instal·lacions, per a complir la Sentència 000633/2016, d’11 de gener de 2017, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, Sala Contenciosa Administrativa, Secció 1.

1. Matèria de sanejament

En matèria de sanejament, es preveuen actuacions en matèria mediambiental, optimació, condicionament i fiabilitat de les instal·lacions i eficiència energètica.

En el grup de mesures mediambientals cal destacar les encaminades a reduir l’impacte per abocament, mesures que segons el parer d’estos tècnics es consideren no suficients. Així, es considera que:

1. Per a reduir l’impacte per abocament es preveu:

A) Millora en la reforma del tractament biològic de la línia de tractament de Pinedo I, i es pot millorar sensiblement la qualitat de les aigües depurades en els valors de sòlids suspesos, DBO i DQO. Millora necessària quant a la qualitat de l’efluent, però no suficient, atés que Pinedo I no disposa de sistema de desnitrificació que permeta el tractament terciari de l’aigua i la reutilització o l’abocament posteriors per l’emissari amb qualitat adequada. Per això, es considera que la connexió prevista d’eixida de la impulsió de terciari amb l’emissari ha de prevore la desnitrificació per a garantir una millor qualitat d’aigües de les platges i la qualitat adequada per a la reutilització d’estes.

B) Dins de les mesures per a la protecció del litoral per millora de la fiabilitat de les instal·lacions, per a assegurar la qualitat de l’aigua de les platges de la ciutat de València, es consideren insuficients i no garantixen l’eliminació dels abocaments al medi receptor i amb això la millora de la qualitat de les aigües de les platges del sud de la ciutat.

Es preveu l’ampliació de la capacitat de bombament de l’elevació de Pinedo I, mitjançant la substitució de les dos bombes existents per altres de 170 kW i l’eliminació del caragol d’elevació per una altra de la mateixa potència que les anteriors, amb el rebaix del fossat de bombes de 50 cm tal com s’arreplega en la memòria, fet que no resoldrà els episodis de desaigüe al litoral d’aigües sense tractar.

Per això, es considera que esta mesura no és suficient atés que el rebaix del fossat no garantix l’eliminació dels abocaments, i es manté així la retenció en el col·lector nord, que funciona com a depòsit de laminació i es produïx sedimentació en l’interior dels conductes de 2.100 mm. Per això, es proposa la construcció d’un depòsit en el col·lector nord a l’entrada de l’EDAR perquè en el punt d’entrega de l’aigua residual a l’EDAR s’efectue en làmina lliure i s’evite així l’emmagatzematge en el conducte.

C) L’actuació prevista en el sobreeixidor general de l’EDAR a l’assarb mitjançant la substitució de les comportes antiretorn de DN1500 no garantix l’eliminació dels abocaments a este, i així es produïxen constantment perjuís mediambientals en les aigües receptores.

Cal indicar que, d’acord amb l’RD 1290/2012, es fa necessària la instal·lació de mesures correctores encaminades a eliminació de sòlids grossers i fins existents en l’aigua bruta prèviament a l’abocament, que no reduïsquen la capacitat d’alleujament però que produïsquen la retenció d’estos. Per això, s’haurà de prevore la instal·lació de les mesures correctores necessàries per a complir la normativa vigent, ja que amb el que s’ha proposat no es garantix el compliment total d’esta normativa.

Així mateix, cal recordar que en les al·legacions presentades per este ajuntament a l’Estudi d’impacte ambiental del Projecte d’ampliació de l’EDAR Pinedo II es va sol·licitar la instal·lació de sistemes de control d’abocaments ocasionals a l’assarb amb mesurament de càrregues contaminants en continu, petició que continua sense arreplegar-se en este document.

De la mateixa manera, l’informe favorable de la Declaració d’impacte ambiental del Projecte d’ampliació de l’EDAR Pinedo II, punt 5, exigix el manteniment d’un cabal ecològic en l’assarb de Pinedo mitjançant l’aportació d’aigües depurades que impedisca l’estancament de les aigües en el canal, acció que no s’està realitzant, fet que provoca un estat variable de l’aigua del canal.

Amb tot això es conclou que les accions previstes per a reduir l’impacte per abocament al medi receptor es consideren insuficients, i cal prevore:

*a*) La construcció d’un depòsit de regulació en l’entrada de les instal·lacions que permeta un procés de depuració a cabal constant i absorbir els pics de les hores vall i punta d’entrada de cabal, i amb això s’evitaria que es produïsquen abocaments a l’assarb i, per tant, que estos arriben a la mar com ocorre cada vegada que plou en l’àrea metropolitana de València.

*b*) Les mesures correctores necessàries en el sobreeixidor general de l’assarb per a l’eliminació de grossers i fins que es presenten en els episodis de desaigüe.

*c*) Aportació del cabal ecològic d’aigües depurades per a la millora de les aigües del canal.

2. Matèria de proveïment d’aigües

Es preveu afecció de les pantalles fonoabsorbents en la zona de la carrera del Riu sobre la canonada arterial DN 400 mm que discorre per la mateixa carrera, en alguna zona fins i tot dins del tancat de l’EDAR Pinedo o just davall d’este.

Per això, caldrà desviar la citada canonada arterial a on corresponga concretament, i en tot cas el traçat complet de la canonada DN 400 mm citada haurà d’ajustar-se al vial proposat en la Revisió del PGOU de 2010.

Els treballs de desviament de les infraestructures en servici hauran de ser executats per la concessionària EMIVASA en virtut de la reserva establida en la concessió vigent, i seran a càrrec del causant del desviament.

Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge (11/03/2021, 1r informe, 2n informe d’Ordenació del Territori de 4/5/2022 i 2n informe d’Infraestructura Verda i Paisatge de 28/04/2022) 11/03/2021, 1r informe

Les consideracions finals de l’informe indiquen:

En relació amb les consideracions d’ordenació del territori i amb les d’infraestructura verda i paisatge, és necessari precisar que:

– No hi ha afeccions d’inundabilitat que indiquen en l’àmbit del PE EDAR Pinedo.

– No es complixen les determinacions que establix l’article 13 de la Normativa del PATIVEL en què els sòls de la franja de 1.000 metres en estat rural no podran reclassificar-se i mantindran la situació bàsica rural, especialment els que es troben en l’àmbit estricte (zona de 500 metres), excloent la part ja ocupada per les instal·lacions de l’EDAR. No obstant això, d’acord amb l’article 7.2 d’esta normativa, ha de prevaldre el que determine la normativa del PAT de l’Horta.

– No es complixen les obligacions derivades dels articles 15 i 17 de la Normativa del PAT d’ordenació i dinamització de l’Horta de València, quant a la classificació i la zonificació del sòl en estat rural.

– Cal considerar les determinacions que establixen els articles 22 i 24 de la normativa citada, així com la Directriu 444 de l’ETCV, en relació amb els vectors de connexió i els corredors ecològics i funcionals.

– El PE no és compatible amb la infraestructura verda aprovada en l’àmbit en relació amb l’ocupació de la zona de sòl en estat rural que servix de corredor amb els àmbits litoral i de l’horta sud del nou llit del riu Túria. Hauria d’entendre’s com a excepció arreplegada en la normativa la zona de les instal·lacions que està en funcionament.

– No pot considerar-se compatible amb el paisatge l’ampliació proposada, ja que afecta una unitat de paisatge d’alt valor i els recursos paisatgístics existents.

Per tot això s’entén que la continuació del tràmit del PE requerix modificar i adequar la descripció justificativa i els plànols d’ordenació a les determinacions exposades i arreplegades en estes consideracions finals o bé tramitar únicament la part del Projecte bàsic de possibles millores de l’EDAR de Pinedo a València, entenent com a tal les modificacions necessàries de les instal·lacions existents per a minimitzar les afeccions (sorolls, olor, abocaments, etc.) sobre la població, el medi rural protegit, els recursos hidrològics, el medi litoral i el patrimoni natural i material de l’entorn.

Conclusions

Per tot això es considera que la versió preliminar del Pla especial i projecte bàsic de les possibles millores de l’EDAR de Pinedo a València és incompatible amb la classificació del sòl de l’àmbit en estat rural i compatible en l’àmbit d’aplicació de les millores de les instal·lacions, tenint en compte les consideracions finals exposades, i atenent les determinacions normatives citades i els aparells anteriors de l’anàlisi realitzada.

2n Informe d’ordenació del territori (sobre la proposta final del PE de març de 2022)

Consideracions Finals

– Es complixen les obligacions dels articles 15 i 17 de la normativa del PATODHV quant a la classificació i la zonificació del sòl en estat rural.

– Es tenen en compte les determinacions que, respecte dels vectors de connexió i dels corredors ecològics i funcionals, establixen els articles 22 i 24 de la normativa del PATODHV.

Conclusió

Per tot el que s’ha exposat, es considera que la proposta final del Pla especial de possibles millores de l’EDAR de Pinedo a València és compatible en relació amb la classificació del sòl de l’àmbit en estat rural, atenent les determinacions normatives esmentades en els apartats anteriors i en l’informe anterior respecte del Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València.

2n informe d’Infraestructura Verda i Paisatge (sobre la proposta final del PE de març de 2022).

Havent-se emés un informe referent a la incidència en el paisatge i a la compatibilitat amb la infraestructura verda del PE citat, s’aporta un nou document d’este, denominat Proposta final del Pla especial de possibles millores en l’EDAR de Pinedo (març 2022), així com el Projecte bàsic de possibles millores en l’EDAR de Pinedo (desembre 2020), juntament amb l’Estudi d’integració paisatgística (febrer 2020) i l’Estudi d’impacte ambiental (juny 2020) ja aportats en l’anterior sol·licitud d’informe.

Analitzada esta documentació, s’observa la modificació de l’abast del PE, de manera que l’àmbit d’este zonificat com a horta de protecció especial grau 1 (H1) pel Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València (PATHV), aprovat pel Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, es classifica com a sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNUP-AG) i es zonifica com a zona rural protegida agrícola (ZRP-AG). Així mateix, l’àmbit ocupat per l’EDAR es classifica com a sòl no urbanitzable comú (SNU-C) i es zonifica com a zona rural comuna (ZRC) de la xarxa primària d’infraestructures i servicis urbans (PQI), i l’àmbit lliure a l’oest d’esta es classifica com a sòl urbanitzable (SUZ) i es zonifica com a zona de nou desenrotllament industrial (ZND-IN) de la Xarxa Secundària de Dotacions (zones verdes. Espais lliures (SEL) i comunicacions xarxa viària (SCV)).

Per això, i atés que es preserva com a zona rural protegida l’àmbit definit com a tal pel PATHV, no resulten necessàries les modificacions en matèria de paisatge requerides en l’anterior informe emés, i es considera la proposta del PE compatible amb el paisatge i la infraestructura verda de l’àmbit, de conformitat amb el text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell.

En tot cas, juntament amb els projectes que puguen elaborar-se per a les obres previstes sobre les instal·lacions existents, haurà de justificar-se si hi ha o no incidència al paisatge, a fi de determinar si ha d’adjuntar-se a cada projecte d’un estudi d’integració paisatgística. En cas afirmatiu, per a elaborar-lo caldrà tindre en compte les qüestions plantejades en l’informe tècnic emés en data 11 de març de 2021 per esta direcció general, i caldrà adoptar mesures per a materialitzar el vector de connexió de la infraestructura verda que preveu el PATHV, en la zona nord-est de l’EDAR.

A més, qualsevol proposta d’ampliació futura haurà d’atendre igualment el que indica este informe en relació amb la caracterització i la valoració del paisatge (que inclourien la participació pública), garantint en tot cas la seua compatibilitat amb el paisatge i la infraestructura verda. Informe del Servici de Lluita contra el canvi Climàtic i Protecció de l’Atmosfera (22/10/2020).

En relació amb la consulta de la versió preliminar del Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l’EDAR de Pinedo, d’acord amb el Decret 201/2008, de 12 de desembre, així com amb l’article 53 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, este servici informa que:

D’acord amb la informació proporcionada per la Direcció Territorial de València, actualment l’EDAR de Pinedo disposa d’autorització d’emissions a l’atmosfera atorgada el juny de 2020 pel director territorial de València, per a la instal·lació EDAR Pinedo 2, amb número d’identificació mediambiental 5555088337, situada al camí dels Anouers s/n, en el terme municipal de Pinedo (València), a l’empresa UTE AVSA SAU DAM EDAR PINEDO III, que exercix l’activitat de tractament d’aigües residuals.

En data 9 de juliol de 2020 s’emet una resolució del director territorial de València de canvi d’empresa gestora responsable del compliment de l’autorització d’emissions a l’atmosfera a favor de l’UTE GOM-SAU-DAM PINEDO IV.

D’acord amb l’autorització d’emissions de la Direcció Territorial de València, actualment l’EDAR de Pinedo desenrotlla les activitats següents d’acord amb l’annex IV de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l’aire i protecció de l’atmosfera.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Activitat* | *Grup* | *Codi* |
| Tractament d’aigües residuals en els sectors residencial o comercial entre plantes amb capacitat de tractament  => 100.000 habitants equivalents | B | 09 10 02 01 |
| Processos industrials amb combustió. Calderes de Ptn <5 MWt i >=1 MWt | C | 03 01 03 03 |
| Equips de combustió de Ptn <5 MWt i >= 1 MWt | C | 03 01 06 03 |

  

No obstant això, revisada la documentació del projecte, la utilització de biogàs generat en els processos per a l’obtenció d’energia constituïx una valorització energètica de residus i, per tant, l’activitat realitzada pertanyeria al grup A del Catàleg d’activitats potencialment contaminants de l’atmosfera.

Atés que les millores suposen l’adaptació de les instal·lacions i, per tant, la substitució d’equips actuals i l’existència de nous focus d’emissió, s’hauran de comunicar els canvis a l’òrgan competent, d’acord amb l’article 7 del Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, i, per tant, remetre la documentació que s’especifica en l’annex I del decret citat.

Informe del Servei Territorial d’Urbanisme de València.

Es transcriu a continuació l’informe de 22/04/2021 (en cursiva) i l’anàlisi del compliment de cada una de les observacions efectuades en l’informe posterior de 6/4/2022.

Amb referència al Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l’EDAR de Pinedo, en el municipi de València, promogut per la Direcció General de l’Aigua, de la Conselleria d’Agricultura, Desenrotllament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, s’emet un informe, en matèria d’urbanisme, en els termes següents.

1. Tramitació

En l’ofici de sol·licitud d’informe a este Servei Territorial d’Urbanisme de València, s’indica que l’informe se sol·licita de conformitat amb l’article 53 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (d’ara en avant, LOTUP). Per tant, es considera que el pla està en la fase de consulta a les administracions públiques afectades de la versió preliminar del Pla especial.

El present informe s’emet en compliment de l’informe en matèria d’urbanisme que correspon al Servei Territorial d’Urbanisme de València, en la seua condició d’administració pública afectada, per aplicació de l’article 48.*d*, en relació amb l’article 53.2 de la LOTUP. No obstant això, respecte de la versió final del Pla especial, una vegada realitzada la seua avaluació ambiental, haurà d’emetre un informe en matèria d’urbanisme el titular de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, amb un informe previ de la Comissió Territorial d’Urbanisme de València, per aplicació de l’article 44.3 de la LOTUP, en relació amb els articles 3.7, 7.1 i 7.2 del Decret 8/2016, de 5 de febrer, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.

En la documentació analitzada, es justifica la tramitació del Pla especial per aplicació de l’article 2 del Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d’aigües residuals.

Ara bé, el precepte citat indica: «Les activitats, les obres i les infraestructures referides en l’article 1 del present decret es tramitaran com un pla especial, incloent-hi la corresponent avaluació ambiental, i en la seua aprovació es determinarà que el control de mesures correctores correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient».

És a dir, no hauria sigut necessària la tramitació d’un pla especial, sinó la tramitació del Projecte bàsic pel procediment pel qual es tramiten els plans especials.

En l’apartat 1.1.3 de la memòria informativa i en l’apartat 3 de la memòria justificativa, s’indica que «el Pla especial es redacta com una homologació a la LOTUP del Pla especial de l’any 1990, sense que l’objectiu siga incorporar modificacions en les seues determinacions». Ara bé, no és necessari homologar els plans vigents a la LOTUP, per aplicació de la disposició transitòria segona, apartat 1, de la LOTUP: «Els municipis no estaran obligats a promoure un expedient d’adaptació del seu planejament urbanístic a la present llei».

En qualsevol cas, atés que s’han d’introduir modificacions en l’ordenació urbanística, com resulta de les observacions que assenyala este informe, és procedent continuar la tramitació del Pla especial, i la seua homologació, per aplicació de la disposició transitòria segona, apartat 4, de la LOTUP.

A més, el Pla especial, amb les modificacions que més avant es concretaran, és un instrument adequat per a establir l’ordenació de projectes d’obres, servicis o activitats que siguen d’interés general, com preveu l’article 43.1 de la LOTUP.

Segons la documentació aportada, es continua la tramitació del Pla especial i s’eliminen les referències a l’homologació de la LOTUP del Pla especial de 1990.

En conseqüència, es considera esmenada esta observació.

2. Documentació

Analitzada la documentació que incorpora el Pla especial, s’advertix que no s’ha presentat una memòria de sostenibilitat econòmica. En l’apartat 8 de la memòria justificativa, s’indica que «com que es tracta d’un equipament de dotació ja consolidat, no es considera necessària la redacció d’una memòria de sostenibilitat econòmica en el present Pla especial». No obstant això, el Pla especial incorpora unes mesures en les instal·lacions existents per a reduir els efectes ambientals, que han de considerar-se en la memòria de sostenibilitat econòmica i justificar que l’organisme públic al qual s’imputen pot assumir-les. A més, ha de valorar-se el cost de manteniment de les millores proposades. D’altra banda, s’han de realitzar obres d’urbanització per a resoldre la transició entre les instal·lacions de l’EDAR i la zona d’horta confrontant, així com nous vials en el perímetre de les instal·lacions. La memòria de sostenibilitat econòmica ha de determinar a quin organisme públic s’imputen estes actuacions d’urbanització i la capacitat de la hisenda pública corresponent per a assumir eixos costos.

Cal recordar que l’article 22.4 del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d’octubre, pel qual s’aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana establix que «La documentació dels instruments d’ordenació de les actuacions de transformació urbanística haurà d’incloure un informe o una memòria de sostenibilitat econòmica, en què es ponderarà, en particular, l’impacte de l’actuació en les hisendes públiques afectades per la implantació i el manteniment de les infraestructures necessàries o la posada en marxa i la prestació dels servicis resultants, així com la suficiència i l’adequació del sòl destinat a usos productius». I la memòria de sostenibilitat econòmica també s’exigix com a documentació dels plans especials, per aplicació de l’article 43.2.*a*.4t de la LOTUP.

S’ha inclòs en la documentació del Pla especial una memòria de sostenibilitat econòmica que avalua l’impacte econòmic de l’actuació en l’entitat EPSAR que executarà les obres i realitzarà el manteniment de les instal·lacions

En conseqüència, es considera esmenada esta observació.

3. Actuació proposada

L’objectiu del Pla especial i del Projecte bàsic és la introducció de mesures correctores en les instal·lacions de depuració d’aigües existents per a millorar la integració en el seu entorn. Es plantegen mesures protectores, mesures compensatòries i mesures preventives, que s’adscriuen a les diferents fases: fase de construcció i fase d’explotació.

Amb caràcter general, el Pla especial classifica els terrenys com a sòl no urbanitzable i els qualifica com a xarxa primària dotació d’infraestructures i servicis urbans (PQI). Esta qualificació és equivalent a la d’infraestructura bàsica i de servicis: depuració d’aigües residuals (GIS-3), que tenen els terrenys en l’ordenació vigent.

4. Planejament vigent

En l’àmbit d’actuació estan vigents els instruments següents:

• Pla especial de l’estació depuradora de Pinedo, promogut pel Consell Metropolità d’Horta, aprovat definitivament per la Resolució de data 21 de maig de 1990 del conseller d’Obres Públiques, Urbanisme i Transports. La resolució citada es va publicar en el DOGV de 25 d’octubre de 1990.

• Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s’aprova el Pla d’acció territorial d’ordenació i dinamització de l’Horta de València (d’ara en avant, PATODHV).

• Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s’aprova el Pla d’acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i el Catàleg de platges de la Comunitat Valenciana (d’ara en avant, PATIVEL).

De conformitat amb l’article 16.4.*b*  de la LOTUP, els plans d’acció territorial poden modificar les determinacions de l’ordenació estructural dels plans d’àmbit municipal.

En conseqüència, en el present cas, el Pla especial que es va aprovar l’any 1990 ha sigut modificat pel PATODHV i pel PATIVEL.

El PATIVEL i el PATODHV s’apliquen des del moment de la seua entrada en vigor, amb les conseqüències, quant a la modificació del planejament municipal, que s’han indicat.

Per tant, és errònia la justificació que es fa en els apartats 5.4.7.5 i 2.2.4.4 de la memòria informativa que, com que el document d’abast és anterior a l’aprovació d’estos plans territorials, no resulten aplicables.

D’altra banda, en diverses parts del document es fan referències a la revisió simplificada del Pla general d’ordenació urbana de València. No obstant això, este document no està aprovat i la seua tramitació va deixar d’estar activa fa diversos anys, per la qual cosa no es poden tindre en compte les seues determinacions a l’efecte del present Pla especial.

En els apartats 3.5.4.8 i 4.1.0.8 de la memòria informativa, es reconeix l’ampliació en este àmbit del PATIVEL i del PATODHV.

En l’apartat 2.0.3.4 de la memòria informativa, es continuen mantenint les referències a les determinacions i a l’ordenació establida en el document de revisió simplificada del Pla general d’ordenació urbana de València. Ja es va indicar en l’informe anterior que este document no està aprovat i que no es poden tindre en compte les seues determinacions. Per tant, haurà d’eliminar-se tot el contingut de l’apartat mencionat de la memòria informativa.

En conseqüència, no es considera esmenada íntegrament esta observació.

5. Observacions

1. El Pla especial ha d’adaptar-se als plans d’acció territorial vigents en el seu àmbit (PATIVEL i PATODHV). A este efecte, caldrà ajustar-se al que informe el departament competent en la gestió d’estos plans, és a dir, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.

D’acord amb el que indica el document denominat Informe per al Servei Territorial d’Urbanisme que es presenta juntament amb la nova versió del Pla especial, s’introduïxen canvis en diversos apartats de la documentació del Pla especial per a complir les determinacions que resulten aplicables del PATIVEL i del PATODHV. Tal com ja es va indicar en l’informe anterior, serà la Direcció General de Política Territorial i Paisatge el departament que verifique el compliment dels citats plans d’acció territorial.

En conseqüència, pel que fa a les competències d’eixe servici, es considera esmenada esta observació.

2. La qualificació de sòl com a xarxa primària dotació d’infraestructures i servicis urbans (PQI) ha de limitar-se a les instal·lacions de depuració existents; i s’eliminarà esta qualificació urbanística dels terrenys classificats com a horta de protecció especial grau 1 (H1).

Es limita la qualificació PQI a les instal·lacions de l’EDAR i es respecta la qualificació d’horta de protecció especial grau 1 que establix el PTODHV en la zona est de l’EDAR.

En conseqüència, es considera esmenada esta observació.

3. La classificació del sòl que es reflectix en el plànol O.1 no complix els criteris de l’article 28, en relació amb l’article 25, de la LOTUP. És incorrecte mantindre la classificació del sòl que es va establir en el Pla especial de l’any 1990, principalment en la zona oest del Pla especial. En eixa zona, els vials proposats en el Pla especial no estan urbanitzats, per la qual cosa no es poden classificar com a sòl urbà, segons l’article 28.3 de la LOTUP. S’haurà de reajustar la qualificació PQI a la parcel·la de l’EDAR, i la franja oest haurà de classificar-se com a àmbit de connexions exteriors a l’EDAR, incloent-hi els vials proposats en eixe àmbit, i es classificaran com a sòl urbanitzable.

La franja oest del Pla especial es classifica com a sòl urbanitzable. No obstant això, no s’ha advertit cap determinació en el Pla especial per a la urbanització d’estos terrenys, ni com a àmbit de connexions exteriors de l’EDAR —tal com es plantejava en l’informe anterior— ni com a unitat d’execució. Haurà d’incloure’s en la documentació del Pla especial una fitxa de gestió o determinacions en les normes urbanístiques en les quals es concreten els mecanismes urbanístics per a la gestió (obtenció del sòl i programació) i urbanització d’este àmbit de sòl urbanitzable.

En conseqüència, no es considera esmenada íntegrament esta observació.

4. L’ordenació urbanística que establisca el Pla especial ha de resoldre la transició entre les instal·lacions de l’EDAR i la zona d’horta confrontant. El vial que discorre entre l’EDAR i la zona d’horta de la carrera del Riu, o la franja entre les dos zones, ha de tindre un tractament urbanístic, o incloure en el Pla especial unes directrius, perquè eixa transició siga correcta.

No s’establix cap ordenació concreta que resolga la transició entre l’EDAR i la zona d’horta de la carrera del Riu. La correcció a l’observació indicada en l’informe anterior es limita a reproduir en les normes urbanístiques del Pla especial l’article 27 de la normativa del PATODHV. Però no es resol la transició adequada entre eixes dos zones.

En tot cas, com que es considera una matèria de compatibilitat amb el PATODHV, caldrà ajustar-se al que indique la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.

En conseqüència, no es considera esmenada esta observació.

5. En l’àmbit del Pla especial sí que hi ha elements de la infraestructura verda, en contra del que s’afirma en els apartats 3.7.8 i 3.8 de la memòria justificativa, per la qual cosa hauran de definir-se segons els criteris que, sobre esta qüestió, indique la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.

S’incorporen, en diversos apartats de la memòria justificativa i en el plànol d’informació I.9, els elements que formen part de la infraestructura verda. Sense perjuí del que informe la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, la infraestructura verda és una determinació de l’ordenació estructural (art. 21.1.*b*  de la LOTUP) i, com a tal, ha d’incloure’s en els documents amb eficàcia normativa del Pla especial, és a dir, els plànols d’ordenació i les normes urbanístiques.

En conseqüència, no es considera esmenada esta observació.

6. L’apartat 4.5 de la memòria justificativa, referit a la perspectiva de gènere, conté referències genèriques sobre la matèria, però sense analitzar la seua aplicació al Pla especial.

I no es tracten matèries com ara accessibilitat, mobilitat sostenible, seguretat, que sí que han de resoldre’s amb criteris de perspectiva de gènere en els espais públics que s’inclouen en l’àmbit del Pla especial, per exigències de l’annex XII de la LOTUP; principalment, en el vial que envolta les instal·lacions de l’EDAR.

S’han afegit apartats concrets per a desenrotllar esta determinació, i tenint en compte la conformació de l’actuació amb un gran equipament d’infraestructura de servicis i una zona agrícola d’horta, es considera suficient la correcció efectuada en esta matèria.

En conseqüència, es considera esmenada esta observació.

7. En l’àmbit del Pla especial, a l’entorn de la carrera del Riu, hi ha elements que han de ser catalogats, encara que no siguen béns de rellevància local. El Catàleg estructural del Pla general de València no és suficient, a este efecte, ja que només inclou béns d’interés cultural i béns de rellevància local, però no els béns catalogats. I, d’altra banda, hui dia, el Catàleg del PATODHV, al qual es remet el Pla especial, no està aprovat. En conseqüència, ha d’elaborar-se un catàleg del Pla especial, que incloga els béns de rellevància local i els elements catalogats, en aplicació de l’article 43.2.*b*.2n de la LOTUP.

En la documentació aportada es reitera la informació del Catàleg estructural del Pla general de València. Ja es va indicar en l’informe anterior que això no és suficient, ja que este catàleg només inclou béns d’interés cultural i béns de rellevància local. L’article 43.2.*b*.2n de la LOTUP exigix que en els plans especials s’incloga un catàleg de béns i espais protegits. Este document és un instrument d’ordenació mitjançant el qual es determinen els elements territorials, espais o béns immobles que, pels seus especials valors culturals, naturals, paisatgístics o altres, requerixen un règim de conservació específic i, si és el cas, l’adopció de mesures cautelars de protecció o de foment i valoració, segons l’article 42.1 de la LOTUP, tot això sense perjuí de l’informe que emeta el departament de la Generalitat competent en matèria de patrimoni cultural valencià.

En conseqüència, no es considera esmenada esta observació.

8. Ha de resoldre’s la coordinació amb el Pla especial de la ZAL del port de València, ja que en els plànols O.1 i O.2 se superposa l’ordenació del Pla especial de l’EDAR als vials de vora del Pla especial de la ZAL.

S’ajusta el límit del Pla especial al límit del Pla especial de la ZAL.

En conseqüència, es considera esmenada esta observació.

9. En l’apartat 3.8.6.2 de la memòria informativa es fa referència al Pla d’acció territorial de caràcter sectorial de corredors d’infraestructures, que és un document que no està vigent, ja que va ser anul·lat per sentència judicial.

S’elimina l’anterior apartat 4.2.6.1 de la memòria informativa, que feia referència al Pla d’acció territorial de caràcter sectorial de corredors d’infraestructures.

En conseqüència, es considera esmenada esta observació.

6. Conclusió

A la vista de tot el que s’ha exposat, s’emet un informe desfavorable al Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l’EDAR de Pinedo, en el municipi de València, a causa de la falta de documentació i de les observacions indicades anteriorment.

Conclusió

A la vista tot el que s’ha exposat, s’emet un informe desfavorable a la proposta final del Pla especial de possibles millores en l’EDAR de Pinedo, en el municipi de València, a causa de les observacions indicades anteriorment (apartats 4, 5.3, 5.4, 5.5 i 5.7).

Veïns interessats EDAR Pinedo (23/9/2020)

El representant de 35 veïns interessats de Pinedo efectua una sèrie de consideracions generals, exposa la situació actual, analitza els informes pericials odorífers de l’estudi d’impacte ambiental i efectua les conclusions següents:

«La proposta de millores de la planta és, sens dubte, insuficient i no fa possible l’aprovació del pla especial de la planta.

En este sentit, l’estudi d’impacte ambiental, almenys pel que fa a emissions odoríferes, principal element considerat per a l’execució de les millores de la planta, s’allunya totalment dels criteris tècnics establits, siga per la legislació comparada, els projectes de lleis existents a Espanya o les mateixes resolucions de la Generalitat Valenciana, per a proposar uns límits d’emissions totalment inacceptables que quasi fan riure, i que la seua convalidació en seu administrativa només seria possible mitjançant el dictat, a gratcient, d’una resolució injusta amb les conseqüències legals que això comporta.

Per això se sol·licita que es proposen noves actuacions en la planta que possibiliten que esta no emeta olors, sorolls ni vibracions molestes, així com emissions perjudicials per a la salut.

En este sentit, i en punt de mesurament d’olors que hauran de ser mesurats en unitats d’olor europees, se sol·licita que qualsevol emissió per part de la planta tinga el caràcter d’infracció greu i es publicite de molt greu quan supere 3 unitats d’ouE/m3 en percentil 98.

Este pla especial, atesa la proximitat de la planta a un nucli habitat, establirà sistemes de control especials.

En este sentit, s’ordenarà el control trimestral, de manera indefinida, de les possibles olors emeses per la planta en el polígon format pel límit est de la planta i l’autopista del Saler (zona a on es troben les vivendes dels meus representats).

Este control s’efectuarà en immissió, per mitjà d’olfactometries de camp, realitzades per una entitat de prestigi reconegut, l’import de les quals serà satisfet per l’Administració.

Així mateix, s’instal·laran a costa d’Administració, fora de la planta i en el polígon referit abans, unitats de control d’emissions dels elements que puguen ser perjudicials per a la salut, inclosos sorolls, que les controlaran de manera constant i les lectures de les quals puguen ser consultades en temps real pel públic en general via internet.

L’emissió d’elements nocius es caracteritzarà en el Pla especial com a infracció greu o molt greu depenent del seu nivell de lesivitat.

A més, respecte del soroll del trànsit rodat que dona servici a la planta, s’habilitaran nous accessos tan allunyats com siga possible del nucli urbà i es modificarà el paviment per a substituir-lo per un altre de menys impacte sonor.

Per descomptat les instal·lacions hauran d’adaptar-se al llarg de la seua vida útil a les millors tècniques disponibles en cada moment.

Si actualment no hi ha tècniques disponibles que possibiliten el compliment d’estos límits d’emissió, especialment en punts d’olors, simplement la instal·lació no pot complir la legislació vigent i, per tant, el seu Pla especial, a risc d’incórrer en responsabilitats greus, no es pot aprovar.

Servici d’Espais Naturals (Parc Natural de l’Albufera) (4/9/2020 i 18/3/2021, que reitera el contingut de l’informe de 2020).

«Els terrenys de l’EDAR en els quals es realitzaran les obres es troben fora de l’àmbit del Parc Natural de l’Albufera, però part de les aigües de l’estació es reutilitzen dins del seu àmbit, concretament es distribuïxen pels terrenys de la Comunitat de Regants de la Séquia de l’Or (termes de València i Alfafar).

La resta de les aigües les aboca en la mar Mediterrània, des d’on poden arribar a les platges de Pinedo i el Saler, incloses en el Parc Natural, i a la franja marina que forma part de la Xarxa Natura 2000, situada enfront de la costa, entre el Saler i Cullera.

Tant per la quantitat d’aigua que aboca com per la seua proximitat, l’activitat de l’EDAR de Pinedo té una influència notable sobre l’estat dels ecosistemes de la mitat nord del Parc Natural de l’Albufera, i especialment del llac de l’Albufera. El parc forma part de la Xarxa Natura 2000, ja que està catalogat com a LIC i ZEPA, i és una zona humida d’importància internacional.

Com ja es va informar en 2018, la principal afecció de l’explotació de les obres consistix en la producció i l’abocament d’aigües residuals depurades en l’àmbit del Parc Natural o en àrees a on poden afectar les platges del parc o a l’àmbit marí de la Xarxa Natura 2000, i la producció i ús de fangs en l’àmbit del Parc.

Si bé este abocament és objecte d’autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, per tant, entenem que ha de ser objecte d’un expedient propi, en el Pla especial es detalla la destinació d’estes aigües i la DIA que es va realitzar en el moment oportú per a aprovar el Pla especial al qual este pretén substituir, i igualment establia la destinació dels cabals; per tant, entenem que este document ha d’entrar a considerar esta qüestió.

Per això, reiterem que el pla especial ha d’expressar de manera clara la destinació de l’aigua depurada, així com els paràmetres de l’abocament. En l’informe de 2018, este servici indicava: «Atesa la situació de gran escassetat d’aigua en la conca del Xúquer en general i en la de l’Albufera en particular, les aigües depurades de Pinedo poden jugar un important paper per a la seua utilització (amb els condicionants indicats en les DIA, que regulen el seu ús a l’entorn del Parc) per a reg de l’arrossar de l’entorn del llac, així com per a la substitució d’aigües de reg, alliberant cabals de bona qualitat per al Parc. Per això seria de gran interés que el Pla especial, en redacció actualment, considere l’ús previst de l’efluent de l’EDAR una vegada aplicats els nous tractaments, a fi de determinar els paràmetres adequats per a l’abocament i, per tant, els tractaments que han de tindre’s en compte a l’hora de redactar el projecte definitiu».

No obstant això, el projecte en consideració únicament detalla la reserva d’unes quantitats diàries d’aigua per a ús al Parc, obviant que la declaració d’impacte vigent de l’abocament de la depuradora condiciona la seua utilització al Parc Natural en els camps agrícoles quan en estos es cultiva l’arròs, és a dir, durant 4 mesos a l’any.

Tampoc es realitza cap previsió sobre la destinació de la resta dels cabals, i molt menys a la possible substitució d’altres regs amb la finalitat d’alliberar cabals per al Parc Natural.

Tampoc hi ha informació adequada dels paràmetres d’abocament que pretenen aconseguir-se ni dels mecanismes de control d’estos paràmetres. En l’informe de 2018, insistim en el següent:

El projecte bàsic no explica els nivells de fòsfor de l’efluent quan les instal·lacions objecte d’este expedient entren en funcionament. El fòsfor és un indicador fonamental de la contaminació de les aigües en el medi natural, de manera que els seus nivells són més reduïts com més gran és la qualitat d’esta.

Si bé la Directiva del Consell 91/271/CEE establix uns nivells límit de fòsfor total d’un màxim d’1 mg/l, per a EDAR de més de 100.000 e-h, els requeriments en espais sensibles dedicats a la conservació de la biodiversitat han de ser molt superiors, especialment en casos com el de l’Albufera, en el qual les aigües dels efluents no es diluïxen, sinó que es concentren per la falta de flux suficient. Per això, el projecte ha d’estudiar la possibilitat de reduir el fòsfor a una quantitat màxima mitjana de 0,4mg/l. Igualment, ha d’estudiar la possibilitat d’aconseguir part de l’efluent amb un màxim de 0,1 mg de fòsfor, per a les aigües que pretenguen reutilitzar-se per als fins previstos en el projecte «Ordenació i terminació de la reutilització d’aigües de Pinedo», en compliment de la DIA corresponent, emesa pel Ministeri de Medi Ambient.

En tot cas, el tractament ha d’assegurar que l’abocament complisca els límits que va establir la DIA, de 10 mg/l de N, el límit de 0,6 mg/l de P establit per al Parc pel pla de conca en vigor, i com els límits màxims d’emissió per a altres paràmetres en zones sensibles segons el que establix el Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desplegament del Reial decret llei 11/1995, de 28 de desembre.

El projecte presentat a penes entra a considerar la qualitat de l’efluent, fet que resulta molt impropi quan es tracta del principal impacte ambiental que causa una depuradora en el medi natural. Sí que preveu, no obstant això, que el límit de concentració de fòsfor en l’efluent serà d’1 mg/l de P, després del tractament terciari. Això incomplix el pla de conca vigent, que establix el màxim d’este paràmetre en 0,6 mg/l per a aigües que puguen arribar al Parc Natural, encara excessivament elevat per a este medi, molt per damunt del valor al qual poden arribar altres EDAR de l’entorn del Parc. D’altra banda, el nitrogen total de l’aigua que s’abocarà, equivalent a la suma de nitrogen Kjeldahl total (N orgànic i amoniacal), nitrogen en forma de nitrat i nitrogen en forma de nitrit, no ha de sobrepassar el límit que establix el Reial decret 509/1996, de 15 de març, de 10 mg/l. El projecte sembla prevore 15 mg/l de N després del tractament terciari, fet que no seria permissible, encara que no s’abocara en l’àmbit del Parc. Per tot això es reitera la sol·licitud realitzada en 2018.

D’altra banda, i atés que el futur PORN del Parc, la tramitació del qual ja s’ha iniciat, abastarà àrees marines pròximes a l’eixida de l’emissor submarí, zones igualment designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000, el pla hauria de determinar les condicions d’abocament a l’àmbit marí, així com els plomalls de dilució de l’emissari previstos. En el cas de l’abocament a la mar, el límit no ha de sobrepassar 1 mg/l de fòsfor.

D’altra banda, l’execució de les obres ha de programar-se de manera que es continuen complint durant estes les condicions exigides per la DIA per a l’abocament d’aigües al Parc durant l’època de cultiu de l’arròs, amb l’excepció que els límits de paràmetres de qualitat expressats en esta, que han d’actualitzar-se als establits per la normativa en vigor, especialment en el cas del fòsfor (màxim de 0,6 mg/l), fet que complix habitualment l’EDAR, i procurant respectar el proveïment durant l’època de cultiu de l’arròs.

Tal com exigia la DIA anterior, s’ha de compensar l’abocament de l’efluent de l’EDAR en els cultius del Parc, perquè encara que les aigües arribaren a complir els paràmetres establits per la normativa, la seua càrrega de fòsfor és superior a la de les aigües del llac, a més de la de contaminants emergents. Esta compensació ha de consistir a facilitar l’aportació d’aigües de qualitat al llac en una quantitat aproximada al d’aigües depurades, amb la finalitat de la dilució de l’abocament.

D’altra banda, es reitera la necessitat de complir els condicionants fixats en l’informe anterior, que no s’han tingut en compte en el projecte bàsic i la versió preliminar del Pla especial.

Entre estos, la DIA anterior establia que l’EDAR ha de disposar de sistemes per a realitzar controls analítics automàtics a l’eixida del tractament de depuració dels paràmetres significatius, que detecte qualsevol anomalia en este, i desviament consegüent d’estos cabals a un medi receptor adequat (emissari submarí, etc.). Si no disposa d’estos, ha d’incloure’ls en les obres i ser capaços de detectar la presència i la concentració dels contaminants emergents més abundants. En qualsevol cas, les obres han d’incloure les actuacions necessàries perquè estos sistemes aporten dades en temps real de la qualitat de les aigües que s’aboquen, i notificar-los, en la mesura que siga possible de manera regular, tant als gestors de l’EDAR com a este servici.

La comunicació d’estes dades de manera automàtica, regular, amb la freqüència més alta possible, i adequada, als responsables del Parc Natural resulta imprescindible per a determinar el compliment no sols dels condicionants de la DIA que li permet abocar en l’àmbit del Parc, sinó dels límits establits per la normativa en matèria ambiental i de qualitat d’aigües.

A més, han d’incloure’s dades dels cabals enviats a l’arrossar del Parc i a l’assarb del sistema de Pinedo, que impedisca l’estancament de les aigües en el canal.

Tal com establia la DIA anterior, els fangs tractats han de tindre una destinació adequada segons les característiques que presenten, en compliment de la legislació sectorial aplicable. Es recorda la prohibició del seu ús al Parc Natural.

Finalment, i tal com es va exposar en l’informe anterior, «el projecte constructiu haurà de tindre en compte totes les precaucions habituals per a pal·liar els impactes de la seua execució, en particular possibles abocaments accidentals i tall de subministrament als regants. D’altra banda, és previsible que la seua execució genere una quantitat ingent de residus inerts, principalment enderrocs. Atesa la proximitat de l’obra a l’àmbit del Parc Natural, i l’ús irregular que ocasionalment realitzen els particulars d’estos per a restaurar motes o camins, siga comprant-los o apropiant-se’ls, i en compliment de la normativa vigent en matèria de residus, el projecte ha d’incorporar mesures perquè l’entitat contractista assegure el transport d’estos residus a un abocador autoritzat».

El projecte estima que l’obra produirà uns 4.550 m³ de residus inerts i quantitats significatives de residus perillosos. No es preveuen mesures que eviten que estos acaben sent sostrets o cedits per a la seua reutilització incorrecta, tal com es va sol·licitar en l’informe anterior.

Atesa la freqüència amb què restes de residus procedents d’obres públiques acaben abocades al Parc Natural, considerem convenient insistir perquè es prenguen mesures que eviten estes circumstàncies.

C.3) Presa en consideració dels informes AP i al·legacions

Les qüestions relatives al pla especial apuntades pel S. T. d’Urbanisme i per la DG de Política Territorial i Paisatge s’han atés elaborant una nova versió del Pla especial de millores de l’EDAR de Pinedo (març de 2022), exceptuant l’exigència d’elaboració del Catàleg de protecció per les raons apuntades en els informes remesos sobre la qüestió.

Tal com s’ha apuntat en l’apartat C.1, la consideració de les al·legacions-informes rebuts per l’òrgan promotor-substantiu es reflectix en la resposta a estes. (Parc Natural de l’Albufera, veïns interessats de Pinedo i Cicle de l’Aigua de l’Aj. de València).

D) Valoració i consideracions de l’òrgan ambiental

La sentència núm. 633 de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de juny de 2016, dictada a la demanda presentada per diversos veïns de la zona que sol·licita el tancament de l’estació depuradora d’aigües residuals de Pinedo, va evidenciar la falta de llicència d’activitat qualificada (substituïda successivament per la llicència ambiental en la Llei 2/2006 i pel Decret 201/2008, del Consell) dels projectes de les diferents fases de l’EDAR de Pinedo (Pinedo I, II i III), si bé el Tribunal va decidir únicament el tancament de l’activitat exercida en la fase III, que va entrar en funcionament l’any 2005 aproximadament.

Des del punt de vista ambiental, esta sentència, a més de la falta d’autorització, va posar de manifest la incompatibilitat de l’ús de tractament d’aigües residuals de l’àrea metropolitana de Valenciana (EDAR Pinedo) amb l’ús residencial preexistent en el seu àmbit i, per tant, la necessitat de revisar tant l’instrument de planejament (que determinava l’àmbit superficial a ocupar per l’EDAR i unes normes mínimes en la seua execució) com l’estat i les condicions actuals del conjunt de la instal·lació, a fi d’escometre una alternativa al tancament de la fase III.

El Pla especial per a l’execució del sistema general metropolità depuradora d’aigües residuals de Pinedo, aprovat en 1990 (d’ara en avant, Pla especial 1990), va ser l’instrument urbanístic tramitat per a complementar les determinacions del Pla general de València de 1988, que delimitava una àrea d’aproximadament 30 ha per a les instal·lacions de tractament de les aigües residuals de l’àrea metropolitana de València. El Pla especial 1990 abastava, a més, la superfície per a la reposició d’accessos, àrea de protecció oest amb Mercavalència i altres àrees confrontants en les quals era necessària la rectificació del Pla general per al desenrotllament adequat de la totalitat del sistema general.

El Pla especial 1990 incloïa la superfície de sòl necessària per al desenrotllament de dos fases. La fase I abastava la superfície de les instal·lacions denominades Pinedo I, Pinedo II i Pinedo III (executada entre els anys 1988 i 2005). La fase 2 no s’ha desenrotllat ni hi ha cap previsió, per part de l’òrgan competent, de desenrotllament futur. Els terrenys de la fase 2 mantenen l’estat de sòl rural i, a més, estan situats en l’àmbit de dos plans d’acció territorial aprovats: el PATIVEL i el PAT de l’Horta, que establixen per a estos un règim de protecció, i tal com s’indica en els informes de la D. G. de Política Territorial i Paisatge i del Servei Territorial d’Urbanisme de València, la classificació que el Pla especial 1990 assigna a estos terrenys és incompatible amb les determinacions d’estos PAT.

La proposta d’alternativa al tancament de les instal·lacions de l’EDAR Pinedo III requeria, per tant, la modificació del Pla especial 1990 en dos aspectes:

1r) Reducció de l’ús GIS-3, depuració d’aigües residuals al recinte ocupat per les instal·lacions de tractament actuals, eliminant la reserva per a ampliació de les instal·lacions de tractament, així com les modificacions del sistema viari que preveu la segona fase i adequant la classificació i la qualificació del sòl a les determinacions dels instruments de planificació de rang superior (PAT).

2n) Considerant els usos existents en entorn pròxim de l’EDAR i els possibles efectes dels abocaments sobre el Parc Natural de l’Albufera i el seu front litoral, és necessari establir paràmetres concrets a les normes mínimes del Pla especial 1990, i introduir normes relatives a altres aspectes ambientals no previstos inicialment en el Pla especial (contaminació atmosfèrica, abocament d’efluents, etc.), atenent la legislació ambiental vigent. Estes normes constituïxen el marc dels projectes de desenrotllament i, per tant, hauran de ser complides per les instal·lacions de l’EDAR a fi de compatibilitzar els usos que coexistixen en el territori (EDAR-usos residencials) i garantir que no es produïxen efectes perjudicials sobre àrees sensibles ambientalment.

D’altra banda les molèsties a la població confrontant amb l’EDAR, que han motivat la sentència judicial citada abans, requerix la introducció de millores en el conjunt de les instal·lacions actuals (no només en Pinedo III), de manera que es complisquen les normes que establix el Pla especial, per la qual cosa resulta totalment pertinent la tramitació simultània de l’instrument urbanístic (Pla especial i del projecte de millores de l’EDAR de Pinedo).

El 20 de maig de 2022 la Direcció General de l’Aigua contesta al requeriment efectuat el juny de 2021 per l’òrgan ambiental i aporta, entre altres documents, una nova versió del Pla especial, juntament amb un informe en el qual s’especifiquen les modificacions introduïdes en la versió del Pla especial remesa el desembre de 2020, considerant els informes emesos tant per la DG de Política Territorial i Paisatge com pel Servei Territorial d’Urbanisme de València.

Des del punt de vista ambiental, es consideren esmenades les qüestions relatives a la classificació i la qualificació del sòl, considerant que es poden formular els pronunciaments ambientals del Pla especial i del projecte de millora, i adoptant com a mesura preventiva la supeditació de l’execució de les actuacions exteriors a l’EDAR (zona de transició entre l’EDAR i el sòl rural a l’est, vials, etc.) a l’elaboració i l’aprovació del catàleg de protecció, ja que en la resta de l’àmbit del Pla especial no és previsible que es produïsquen efectes sobre els elements patrimonials perquè la proposta final del Pla especial no només no preveu transformacions del sòl rural extern a l’EDAR, sinó que s’ajusta al que establixen els PAT vigents.

No obstant això, és necessari introduir modificacions en les normes proposades o normes addicionals per a completar la normativa de l’article 6 corresponent a les normes mínimes que haurà de complir l’EDAR en la fase de funcionament:

El valor límit establit de l’objectiu de qualitat en relació amb les olors està incomplet: a on diu «16 uoE/m3» ha de dir «inferior a 16 uoE/m3 en el percentil 98».

• D’acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l’aire i protecció de l’atmosfera, són activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera aquelles que per la seua naturalesa o ubicació o pels processos tecnològics utilitzats constituïsquen una font de contaminació les característiques de la qual poden requerir que se sotmeten a un règim de control i seguiment més estricte. Les EDAR de més de 100.000 habitants equivalents són activitats potencialment contaminadores del grup B, però podrien ser del grup A, d’acord amb el Catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera (CAPCA) (Reial decret 100/2011, de 28 de gener). Per tant, caldrà incloure com a norma específica del Pla especial per a l’àmbit de l’equipament EDAR l’obligació que la construcció, el muntatge, l’explotació, la modificació substancial i el trasllat de les seues instal·lacions compten amb l’autorització de l’òrgan competent en matèria de protecció atmosfèrica, d’acord amb el que preveu el Decret 228 /2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera.

• La instal·lació d’EDAR té la condició de productor de residus i, per tant, haurà d’observar les obligacions que establisca la legislació vigent en matèria de residus, particularment les que preveuen els articles 17 i 18 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, respecte de la gestió dels residus que genere i les condicions del seu emmagatzematge, envasament i etiquetatges.

• Els fangs tractats que es destinen a l’ús agrícola s’hauran d’ajustar al que establix l’RD 1310 /1990, de 29 d’octubre, i l’Orde AAA/1072/2013, de 7 de juny, que regulen la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.

• Així mateix s’ha d’incloure normativa específica en relació amb els paràmetres que han de complir els efluents de l’EDAR. S’hauran d’ajustar al que establix l’RD 509 /1996, de 15 març, de desplegament de l’RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s’establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, si bé per a les aigües tractades amb destinació al reg de terrenys del Parc Natural de l’Albufera es compliran els criteris establits específicament en el pla hidrològic de conca del Xúquer vigent en cada moment i, si és el cas, els límits més restrictius establits en projectes específics aprovats. En este sentit, tal com assenyala l’informe del Parc Natural de l’Albufera, el pla hidrològic vigent establix límits màxims per a reg en l’àmbit de l’Albufera de 10 mg/l N i 0,6 mg/l P, i de 0,1 mg/l P per a la incorporació d’aigua al llac a través dels camps d’arròs, d’acord amb el projecte d’Ordenació i finalització de la reutilització de les aigües residuals de la planta de Pinedo de l’any 2006, promogut per la societat estatal Aigües de les Conques Mediterrànies (d’acord amb les limitacions marcades en l’estudi per al desenrotllament sostenible de l’Albufera de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 2004).

La reutilització d’efluents per al llac de l’Albufera queda supeditada al compliment del que establix la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l’avaluació del projecte Ordenació i finalització de la reutilització de les aigües residuals de la planta de Pinedo, promogut per la societat estatal Aigües de les Conques Mediterrànies, SA.

El pla hidrològic de conca per al període 2022-2027, en tramitació, inclou en l’apartat 4.4.6 de l’annex 8 de la memòria un cas particular d’estudi l’Albufera que té com a objectiu principal la manera d’aconseguir el potencial establit per a la massa d’aigua. Entre les conclusions d’este apartat s’inclou la necessitat de restringir els límits de fòsfor total per als abocaments superiors a 10.000 habitants equivalents en l’àmbit del PORN del Parc Natural de l’Albufera, i es fixa en 0,3 mg/l de fòsfor total.

Este apartat de la memòria es basa principalment en el Pla especial de l’Albufera (febrer de 2019), elaborat en compliment de l’article 31, Objectius ambientals, del text normatiu del Pla hidrològic de la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer vigent (aprovat per l’RD 1/2016, de 8 de gener), que establix que en el cas específic del llac de l’Albufera les administracions públiques, en l’àmbit de les seues competències, impulsaran la realització i el desplegament d’un pla especial el principal objectiu del qual siga aconseguir el potencial ecològic establit per a la massa d’aigua.

El Pla especial de l’Albufera de febrer de 2019 indica que, en els estudis realitzats sobre la variació de la qualitat de les aigües en l’àrea de reg de l’arrossar en la zona regable de la séquia de l’Or, s’ha comprovat el paper de l’arròs en el consum de part del fòsfor i del nitrogen aportat amb les aigües de reg (aigües regenerades provinents de l’EDAR de Pinedo), amb la reducció del contingut de fòsfor i nitrogen en les aigües de drenatge. No obstant això, també s’apunta la importància que el pla d’adobament d’esta comunitat de regants tinga en compte el contingut de N i P de les aigües regenerades per a garantir que no s’incremente el contingut d’estos elements en l’aigua de retorn de reg al llac de l’Albufera. Per tant, l’abocament d’aigua regenerada a la comunitat de regants de la séquia de l’Or (i, si és el cas, altres comunitats que compten amb la concessió corresponent) haurà d’anar acompanyat del trasllat de les dades de contingut de nitrogen i fòsfor de l’aigua regenerada per a reg, i per a això resulta imprescindible que es complisca el condicionant 1.3 de l’apartat segon de la part dispositiva de la DIA del projecte de Pinedo III (Resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de 18 de gener de 2001, exp. 160/00-AIA), que va establir: «Haurà de realitzar-se un control analític automàtic a l’eixida del tractament de depuració dels paràmetres significatius, que detecte qualsevol anomalia en este i el desviament consegüent d’estos cabals a un medi receptor adequat (emissari submarí, etc.), i en l’apartat 9 de la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l’avaluació del projecte Ordenació i finalització de la reutilització de les aigües residuals de la planta de Pinedo, promogut per la societat estatal Aigües de les Conques Mediterrànies, SA: «Control de la qualitat dels efluents: el sistema de control de les estacions de mesurament paramètric de la qualitat de l’efluent, tant en l’eixida del filtre verd com en l’eixida del tractament terciari per a reg, estarà integrat en el mateix sistema d’automatització i control de l’EDAR de Pinedo, de manera que davant de qualsevol anomalia del sistema es detecte en temps real, i evitar així l’eixida d’efluents fora del rang de qualitat especificat cap als sistemes de reg o cap a l’Albufera.

Sobre la base del que s’ha posat s’acorda:

Acord d’emissió. Determinacions finals

De conformitat amb el que disposa l’article 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que s’han exposat, es PROPOSA emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l’EDAR de Pinedo (proposta final de març 2022) sempre que s’incorporen a este, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:

1) L’execució de les actuacions exteriors a l’EDAR (zona de transició entre l’EDAR i el sòl rural a l’est, vials, etc.) queda supeditada a l’elaboració i l’aprovació del catàleg de protecció.

2) Es modificarà l’article 6 del pla especial (normes mínimes) d’acord amb els condicionants següents:

2.1) Es completarà la dada del llindar dels objectius de qualitat en relació amb les olors: inferior a 16 ouE/m3 per al percentil 98.

2.2) S’afegiran a les normes proposades els punts següents:

• La construcció, el muntatge, l’explotació la modificació substancial i el trasllat de les instal·lacions de l’EDAR hauran de comptar amb l’autorització de l’òrgan competent en matèria de protecció atmosfèrica, d’acord amb el que preveu el Decret 228 /2018, de 14 de desembre del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera.

• La instal·lació d’EDAR té la condició de productor de residus i, per tant, haurà d’observar les obligacions que establisca la legislació vigent en matèria de residus, particularment les que preveuen els articles 17 i 18 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, respecte de la gestió dels residus que genere i de les condicions del seu emmagatzematge, envasament i etiquetatges.

• Els fangs tractats que es destinen a l’ús agrícola s’hauran d’ajustar al que establixen l’RD 1310 /1990, de 29 d’octubre, i l’Orde AAA/1072/2013, de 7 de juny, que regulen la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.

• En relació amb els efluents de l’EDAR:

\* S’ajustaran al que establix l’RD 509 /1996, de 15 març, de desplegament de l’RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s’establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, excepte les que tinguen com a destinació el Parc Natural de l’Albufera, que s’ajustaran als paràmetres següents:

– Els nivells màxims de N i P seran de 10 mg/l N i 0,6 mg/l P per al reg, excepte per al reg de l’arrossar quan siga per a la incorporació directa al llac o través dels camps d’arròs (reg de l’arrossar).

– La reutilització d’efluents per al llac de l’Albufera queda supeditada al compliment del que establix el punt 9 de la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l’avaluació del projecte Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo, promogut per la societat estatal Aigües de les Conques Mediterrànies, SA.

\* En l’eixida del tractament terciari de l’EDAR, s’instal·larà abans de la seua incorporació al sistema de col·lectors un control automàtic i continu. Es facilitarà, en temps real, l’accés a les dades de l’aigua regenerada per a reg a la comunitat de regants de la séquia de l’Or (o a qualsevol altra que compte amb la concessió corresponent de l’organisme de conca) a fi que ajusten els continguts de N i P en els seus plans d’adobament.

La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d’informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjuí dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa, o bé sense perjuí dels que es facen per via administrativa o judicial contra l’acte, si és el cas, d’aprovació del pla o programa.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d’efectes si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha adoptat o aprovat el pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s’acorde la seua pròrroga en els termes que establix l’article 59 de la TRLOTUP.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l’article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l’article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

En vista de tot el que s’ha dit anteriorment, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda:

Emetre la declaració ambiental i territorial estratègica al Pla especial de millores de l’EDAR de Pinedo, i cal incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.

Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.

Fet que notifique perquè se’n tinga coneixement i als efectes oportuns.

Fet que se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 14 de juny de 2022.– El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 19 de setembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental