Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5525, del 01-06-2007 (2007/7158)

RESOLUCIÓ de 23 de maig de 2007, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Segorbe, Buñol, Quart de Poblet, Lliria i Alcalà de Xivert.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5525

Data del DOGV
:   01-06-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/7158


Data del document
:   23-05-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Quart de Poblet
    * Alcalà de Xivert
    * Buñol
    * Llíria
    * Segorbe
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de maig de 2007, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Segorbe, Buñol, Quart de Poblet, Lliria i Alcalà de Xivert. [2007/7158]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
En virtut d'això, he resolt:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 512/01-AIA Segorbe, 005/02-AIA Segorbe, 050/05-AIA Buñol, 093/05-AIA Quart de Poblet, 152/05-AIA Lliria, i 173/05-AIA Alcalá de Xivert, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
  
València, 23 de maig de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 512/01 € AIA  
Títol: Estudi d'impacte ambiental per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Los Algezares 2.276  
Promotor: BPB Iberplaco SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps  
Localització: La zona a explotar se situa en els polígons 18, 19 i 21 del municipi de Segorbe  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA projecta l'explotació d'algeps del triàsic keuper. La superfície total de la concessió és de 90,86 hectàrees, però les labors mineres afectaran aproximadament unes 44,2 hectàrees.   
Les reserves de tot-u són d'uns 5.618.523 m³, l'estèril comporta uns 491.430 m³ (quelcom menys del 10%) i la producció anual és d'uns 375.000 m³, la vida de l'explotació és d'uns 15 anys.  
Per a l'extracció de l'algeps s'empren explosius: càrrega de columna tipus anfo i càrrega de fons tipus hidrogel.  
La maquinària que empra el titular consisteix en un buldòzer, una pala frontal sobre rodes de 6 m³ de capacitat, una retroexcavadora sobre cadenes de 3 m³ de casset i tres camions de 25 m³ per al transport de l'algeps des de la pedrera fins a la fàbrica; a més s'emprarà un camió cisterna per a regar les zones afectades per la pols i els camins.  
  
El sistema d'explotació és per bancs descendents de 10 metres d'alçària, amb talús inclinat 70º respecte a l'horitzontal i bermes de 6 metres d'amplària. El talús general s'inclina 46º respecte de l'horitzontal.   
La restauració d'aquest projecte s'executa com a part d'un conjunt format per les concessions mineres contigües: Santa Lucía, El Corralejo, Romaní i Algezares 2.574.   
La restauració es du a terme mitjançant bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 3 metres d'amplària i talussos individuals amb una inclinació de 45º respecte de l'horitzontal. El recobriment de terra vegetal utilitzat en la restauració té un grossària de 0,60 metres.   
La revegetació consisteix a plantar Pinus halepensis en les bermes i plaça de pedrera, en els talussos es planten Quercus coccifera i Pistacia lentiscus.  
L'explotació empra cinc operaris a un torn de 8 hores al dia.  
  
2. Alternatives  
El titular selecciona l'àrea d'explotació per la proximitat a: la carretera nacional N234, l'autovia A-23, la fàbrica; també per la qualitat dels algeps existents.   
El promotor justifica ambientalment la solució proposada pel fet d'existir zones explotades antigues sense restaurar i disperses, a més afegeix: En tot cas, tot el procés d'extracció i transport es realitzarà de tal manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
26-12-01: L'Ajuntament de Segorbe remet una còpia de l'expedient de llicència d'obertura i un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental de la concessió minera Algezares núm. 2276, per a procedir a la legalització corresponent.  
02-07-02: El promotor aporta un annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
06-02-03: Se sol·licita un informe el Servei de Parcs Naturals de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Se sol·licita un Informe la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
07-02-03: Se sol·licita un informe el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló. Contesta el 3-4-03.  
14-03-05: Es requereix en titular, a través de l'Ajuntament de Segorbe, que remeta un exemplar del projecte d'explotació i l'informe de patrimoni. Contesta el 29-6-05.  
15-04-05: La conselleria de Cultura, Educació i Esports aporta l'informe favorable de patrimoni.  
01-06-05: Se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe que informe sobre la compatibilitat de la indústria extractiva amb els usos permesos en el tipus de sòl on se circumscriu la concessió, com també d'altres aspectes ambientals de la seua competència.  
02-06-05: Es demana un Informe la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre aspectes ambientals.  
10-06-05: Es requereix en titular, via Ajuntament de Segorbe, una ampliació de documentació.   
29-06-05: L'Ajuntament de Segorbe remet l'ampliació de documentació aportada pel titular, consistent en una còpia de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esports, una altra del projecte d'explotació i una còpia de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració.  
26-07-05: Es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
17-08-05: Contesta la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló a la consulta plantejada en dates anteriors.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al tràmit d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
  
Informes sectorials  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial informa sobre dades administratives de la concessió.  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge aporta informació sobre el traçat i característiques de l'assagador de Santa Lucía - Àguilas.  
Afeccions legals  
L'extrem s'afecta la sendera de Santa Lucía-Águilas, de 20,89 metres d'ample legal.  
Les labors mineres afecten el barranc de la Foia d'Albaida i el fan desaparéixer completament.  
Per la concessió travessa, amb traçat SE - N, una línia elèctrica aèria de 66 kv.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
  
- La xarxa hidrogràfica local:  
El barranc de la Foia d'Albaida desapareix amb el desenvolupament de la pedrera, el titular projecta respecte d'això el següent (paràgraf 5é de l'apartat 2.3 de l'estudi d'impacte ambiental): Respecte al barranc que creuava l'explotació i que actualment es troba molt alterat per les explotacions anteriors, es pretén desviar des de la seua capçalera que es troba en la concessió confrontant per l'oest. En la concessió confrontant aquest barranc també es troba afectat, per això es creu que la millor solució és, com anteriorment s'ha comentat, desviar el barranc des de la seua capçalera fins a un barranc que hi ha uns 300 metres més al sud, i fora d'aquesta concessió i de la confrontant amb Los Algezares. En el plànol en planta amb la restauració final no figura més que una plaça de pedrera amb un pendent màxim del 2% "[...] per a utilitzar les eixides naturals existents en la zona.   
  
La topografia inicial que consta en l'estudi d'impacte ambiental parteix d'almenys tres buits miners existents. El buit principal té uns talussos de parets quasi verticals, una longitud d'uns 400 metres, amplària de fins a 120 metres i profunditat màxima d'uns 15 metres en diversos trams. Els altres dos buits són depressions tancades, a manera de cubetes, a cotes 261 m i 254 m; en l'última s'acumula més de la meitat de l'escorriment que es produeix en la concessió Algezares núm. 2.276 i prop del 25% de la generada en la concessió Romaní, que també drena al barranc.   
Amb la restauració projectada en la concessió Algezares núm. 2.276, la zona C i part de la zona B drenen cap a la depressió a cota 254 m, allí es crea una bassa on s'acumulen les pluges i els sediments arrossegats. Les dades de l'estudi d'impacte ambiental no aclareixen si la bassa resultaria estanca o podria interactuar amb algun aqüífer local. En tot cas, la formació d'una bassa no restitueix el drenatge natural superficial cap al riu Palància, a més no s'han previst les obres de canalització per a quan sobreïsca l'aigua, situació que es produirà en cas de fortes precipitacions o quan s'òmpliga de sediments el vas.   
  
El titular no ha aportat autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a escometre aquestes modificacions de la xarxa hidrogràfica.  
- La geomorfologia:  
El Pla de restauració pretén reomplir el buit miner creat durant l'explotació dels algeps mitjançant els estèrils propis del lloc. Segons els perfils transversals de restauració, es preveu farcir aproximadament el 50% del volum del buit, però les dades aportades de l'estèril indiquen que suposen quelcom menys del 10% del volum total.   
  
El projecte d'explotació de la concessió Algezares núm. 2.276 parteix d'una situació inicial amb diversos buits miners existents, un dels quals és de dimensions considerables. El pla de restauració no aborda la falta dels estèrils corresponents per al seu farciment, ni explica la procedència dels materials forans necessaris per a resoldre el dèficit, la qual cosa resta garanties per a abastar la cota de restauració prevista.  
  
Es dissenyen les vessants amb un canvi brusc entre el pendent del talús general restaurat i la plaça de pedrera, el primer té un pendent aproximat del 62% i la plaça del 2%. El terreny natural posseeix un pendent al voltant del 12% i corbes de nivell arredonides; contrasta amb les formes rectilínies i els angles aguts que descriuen les bermes, aquest disseny de les vessants no s'integra en l'entorn.  
En la restauració final hi ha un massís que s'estén des de l'extrem SO pel límit sud de la concessió i separa una xicoteta part de la plaça de pedrera de la resta. El massís també separa Algezares núm. 2.276 de la concessió Romaní, és de forma longitudinal i secció transversal triangular, i s'eleva uns 15 metres sobre la plaça de pedrera. Aquesta forma del relleu no es troba en l'entorn i es desconeixen les raons per què ha sigut projectada, encara que s'aprecia el pas de l'assagador de Santa Lucía - Águilas per la cima.  
- L'erosió del sòl:  
Els bancs de restauració dissenyats amb talussos de 45º no permeten un arrelament fàcil de la revegetació i afavoreixen la formació de solcs en discórrer l'escorriment per ells.  
- El paisatge  
Es preveu explotar les zones A i B, després s'explota la zona C i es restauren simultàniament les zones A+B. La restauració no es projecta per a realitzar-la simultàniament amb l'explotació, restaurant els bancs esgotats, aquesta planificació allarga la duració temporal de l'impacte visual generat per la pedrera.   
- La coberta vegetal restaurada  
Es proposa una explotació dels algeps començant en l'est de la concessió a cotes més baixes, i acabant en l'oest a cotes més altes. Segons aquest disseny, les zones restaurades es troben sempre a menor cota, això comporta erosió per l'escorriment, afavoreix el dipòsit de pols i sediments arrossegats per l'escorriment sobre la coberta vegetal implantada; la revegetació està amenaçada per les projeccions de les voladures.   
La revegetació proposada a base de Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus no reflecteix la vegetació existent en l'entorn, variada en herbàcies i arbustives. La densitat de plantació del Pinus halepensis de 200 peus/ha, és baixa respecte a les zones forestals existents en el lloc.   
- L'atmosfera  
L'estudi de les direccions del vent es basa en les dades obtingudes de l'estació meteorològica d'Almassora, que es troba molt distant del lloc i qüestiona la validesa de les dades. BPB Iberplaco SA compta amb unes concessions mineres d'algeps que comprenen unes 4.000 hectàrees, aquesta extensió podria justificar un estudi de les adreces i intensitats dels vents en diversos llocs dins de la demarcació i la implantació d'una xarxa de captadors de pols per al control de les emissions.   
La direcció dels vents és fonamental per a conéixer la dispersió més probable de la pols en suspensió, és una informació bàsica per al pla de vigilància i control de la pols.  
- Infraestructures  
Hi ha una línia elèctrica aèria de DREC que travessa des del SE cap al nord, però pensen deixar els pals en el seu lloc: [...] Pel que fa a la línia elèctrica no es veurà afectada per l'explotació ja que es mantindran els pals elèctrics. El titular no ha presentat el projecte de desviació, ni les autoritzacions administratives corresponents.  
Determinats camins locals no figuren en les fases intermèdies amb un traçat alternatiu, ni en la restauració final amb el seu traçat original, desapareixen amb l'activitat de la pedrera.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
La pertorbació dels hàbits, costums i assossec dels habitants del lloc és un impacte que no ha sigut identificat ni valorat. Les poblacions de Sot de Ferrer i Soneja es troben a uns 1.400 i 900 metres respectivament, a 900 metres hi ha un hostal situat en la carretera N-234; es desconeix, per no aportar dades específiques, els tipus de molèsties que poden patir els habitants i la importància relativa que els atribueixen a cada una d'aquestes.   
La resta d'impactes propis de la mineria d'algeps han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El programa de vigilància ambiental de les emissions de pols no explica la situació dels captadors, la freqüència de mostratge, els limites màxims de control de l'emissió, ni les mesures que s'han d'adoptar en el cas que se sobrepassen els límits.  
Com es deia anteriorment, no es coneix amb detall l'impacte social causat per la mineria en el lloc i s'adopten tan sols algunes mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Los Algezares 2.276, per les raons enumerades anteriorment, a saber: per eliminar el llit del barranc de la Foia d'Albaida i crear una depressió tancada aigües avall on s'emmagatzema l'escorriment, sense preveure una eixida en cas de desembassament, i sense aportar l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; per projectar el farciment del buit generat amb l'extracció dels algeps sense disposar dels estèrils necessaris o explicar la procedència d'altres materials per a aconseguir les cotes de restauració previstes; pel fort contrast de pendents entre el talús final i la plaça de la pedrera, i d'aquestes amb la geomorfologia del terreny natural; per dissenyar talussos individuals de restauració amb pendents tals que no faciliten l'arrelament de la revegetació i afavoreixen la formació de solcs erosius; per no restaurar una zona immediatament després d'explotar-la, allargant amb això la duració temporal de l'impacte visual; per restaurar en sentit ascendent, sota risc d'erosionar les zones revegetades i cobrir-les amb els sediments arrossegats per l'escorriment, així com de fer més vulnerable la vegetació implantada a les projeccions de les voladures; per no integrar la revegetació en un entorn de flora més variada i densa; per desconéixer les direccions i les velocitats més freqüents dels vents del lloc; per no tenir autorització administrativa per a desviar el traçat de la línia elèctrica aèria de 66 kv; per que determinats camins locals no tenen traçat alternatiu durant les fases d'explotació i no figuren restablits en la restauració; per no concretar en el programa de vigilància la manera de mesurar les immisions de pols, la seua freqüència ni les mesures que s'han d'adoptar en cas de sobrepassar els límits màxims; finalment, per haver omés la valoració de l'impacte que l'activitat minera pot causar en els habitants de Sot de Ferrer, Soneja i altres veïns del lloc, així com per no haver adoptat les mesures correctores o compensatòries corresponents.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 05/02 € AIA  
Títol: Estudi d'impacte ambiental per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Santa Lucía.  
Promotor: BPB Iberplaco SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Llicència d'activitat extractiva d'algeps  
Localització: Zona d'explotació situada en els polígons 19 i 21 del municipi de Segorbe. La concessió ocupa parcel·les dels municipis de Segorbe i Sot de Ferrer (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA projecta l'explotació d'algeps del triàsic keuper. L'explotació únicament comprén una part de la concessió, és la situada a l'oest de la carretera N-234, en tres zones independents: C (nord), B (est) i A (sud). La zona A està separada de les restants per la via del ferrocarril València ?Saragossa. L'assagador Reial de Santa Lucía - Águila separa les zones B i C.  
La concessió té una extensió de 73,4 ha, la zona que ocupa l'explotació és d'unes 15 ha.  
Les reserves de tot-u són d'uns 1.026.000 m³, l'estèril suposa uns 123.120 m³ i la producció anual és d'uns 102.600 m³, per la qual cosa la vida estimada per a l'explotació és d'uns 10 anys.  
Per a l'extracció de l'algeps s'empren explosius.   
La maquinària que empra el titular consisteix en un buldòzer D-9 de 300 CV, una pala carregadora frontal sobre pneumàtics i camions per al transport de l'algeps des de la pedrera fins a la fàbrica, A més s'emprarà un camió cisterna per a regar les zones afectades per la pols i els camins.  
El sistema d'explotació és per bancs descendents de 10 metres d'alçària, amb talús inclinat 70º respecte a l'horitzontal i bermes de 6 metres d'amplària. El talús general s'inclina 46º respecte a l'horitzontal.   
La restauració d'aquest projecte s'executa com a part d'un conjunt format per les concessions mineres contigües: ampliació El Corralejo, Algezares I, Romaní i Algezares 2.276. La restauració es du a terme mitjançant bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 4 metres d'amplària i talussos individuals amb una inclinació de 45º respecte de l'horitzontal. El recobriment de terra vegetal té un grossària de 0,50 metres.   
  
La revegetació es realitza amb les espècies següents: Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus.  
2. Alternatives  
El titular selecciona l'àrea projectada per la proximitat a la fàbrica, la carretera nacional N-234, l'autovia A-23, i per la qualitat dels algeps existents.   
El promotor justifica mediambientalment la solució proposada per existir zones explotades antigues sense restaurar i disperses, a més hi afig: En tot cas, tot el procés d'extracció i transport es realitzarà de manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi.  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
03-01-02: L'Ajuntament de Segorbe remet una còpia de l'expedient de la llicència municipal i estudi d'impacte ambiental per a legalitzar la concessió minera Santa Lucía.  
02-07-02: El promotor aporta un annex a l'estudi d'impacte ambiental en la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
  
14-03-05: Se sol·licita al promotor, via Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, una còpia de l'informe de patrimoni.  
07-04-05: Indústria torna el requeriment d'ampliació adduint que no és l'òrgan administratiu substantiu.  
15-04-05: Se sol·licita al titular una còpia de l'informe de patrimoni a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
06-09-05: Se sol·licita al titular, a través de l'Ajuntament de Segorbe, un exemplar del projecte d'explotació i una còpia de l'informe de patrimoni.  
06-09-05: Es remet al titular una còpia del requeriment enviat en la mateixa data a l'Ajuntament de Segorbe.  
25-10-05: L'Ajuntament de Segorbe remet una còpia de l'informe de patrimoni entregada pel promotor.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al tràmit d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
  
06-02-03: Es consulta el Servei de Parcs Naturals.  
07-02-03: Es consulta la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
07-02-03: Es consulta el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, que contesta el 3-4-03.  
01-06-05: Es consulta l'Ajuntament de Segorbe.  
02-06-05: Es consulta la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
26-07-05: Es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, que contesta el 17-8-05.  
Informes sectorials  
La informació sectorial rebuda versa sobre camins ramaders i dades administratives.  
Afeccions legals  
L'àrea nord-oest de la concessió està dins del lloc d'interés comunitari (LIC) conegut com a Curs Mitjà del Riu Palància, no obstant això, l'àrea d'explotació projectada està fora del LIC.  
L'assagador Reial de Santa Lucía - Águila travessa l'explotació en direcció est aproximadament, té 20 metres d'amplària legal.   
Per l'extrem SO de la zona d'explotació passa una línia elèctrica aèria de 66 kv.   
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
  
La superfície sotmesa a activitat minera no retornarà a les seues característiques geomorfològiques originals, ja que la restauració dels buits existents i dels nous que s'obriran, requereixen un volum d'estèrils del qual no es disposa en la concessió Santa Lucía. En aquestes condicions resulta impossible restaurar reomplint la superfície explotada fins a les cotes projectades.  
L'explotació es troba molt pròxima a la carretera N-234 i és visible des del terraplé de la via fèrria València-Saragossa, que es troba a una cota superior. L'autovia Sagunt-Terol està pròxima al lloc i té un pas superior sobre la carretera N-234 a tan sols 150 metres de la pedrera, els vehicles que hi circulen poden veure les obres de les zones B i C, com també el buit miner existent.  
Per l'extrem sud-oest de la concessió Santa Lucía passa una línia elèctrica aèria de 66 kv. El titular no ho menciona en l'estudi d'impacte ambiental, no ha presentat el projecte de desviació, ni les autoritzacions administratives corresponents.  
L'assagador Reial de Santa Lucía - Águila separa les zones C i B, a més uns 300 metres d'aquesta serveixen d'accés a l'explotació de la zona B. Des del pas inferior amb la via fèrria i cap al SO, l'assagador es troba interromput pel buit miner existent. És necessari disposar de l'autorització administrativa corresponent.   
Es proposa explotar simultàniament les zones C i B i restaurar-les posteriorment, la qual cosa implica allargar temporalment l'impacte visual creat per ambdues. La duració de l'impacte pot reduir-se si s'explota primer una zona i la restaura a continuació, mentre s'explota la zona següent.   
L'explotació està planificada amb una distància de protecció de 25 metres respecte a la via fèrria València - Saragossa; l'article 3 del Reial decret 2857/1978, de 25 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament general per al règim de la mineria estableix respecte d'això: No podran obrir-se sondatges, efectuar sondejos ni fer-se labors mineres a distància menor de quaranta metres d'edificis, ferrocarrils [...]. El projecte també estableix una zona de protecció de 25 metres respecte a la carretera N-234 i de 10 metres per a l'assagador de Santa Lucía - Águila. Totes aquestes distàncies no garanteixen la seguretat de les persones i els seus béns enfront de les projeccions de les voladures que es realitzen.  
L'estudi de les direccions del vent es basa en les dades obtingudes de l'estació meteorològica d'Almassora. BPB Iberplaco SA compta amb unes concessions mineres d'algeps que comprenen unes 4.000 hectàrees, aquesta extensió justifica un estudi de les direccions i intensitats dels vents en diferents llocs dins de la demarcació, i la implantació d'una xarxa de captadors de pols per al control de les emissions.   
La vegetació arbòria predominant que s'observa en l'entorn són Ceratonia siliqua, Pinus halepensis, fruiters de secà diversos i Olea europaea. La revegetació arbòria es projecta amb una espècie: Pinus halepensis. El nombre d'espècies arbustives i herbàcies existents són més nombroses, la implantació de les espècies Quercus coccifera i Pistacia lentiscus simplifica en excés la recuperació de la coberta vegetal.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
La pertorbació dels hàbits, costums i assossec dels habitants del lloc és un impacte que no ha sigut identificat ni valorat. Les poblacions de Sot de Ferrer i Soneja es troben a uns 1.100 i 1.000 metres respectivament, a 600 metres hi ha un hostal situat en la carretera N-234; es desconeix, per no aportar dades específiques, els tipus de molèsties que poden patir els habitants i la importància relativa que els atribueixen a cada una d'aquestes.   
La resta d'impactes propis de la mineria d'algeps han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental tracta les mesures relatives al control de la pols sense conéixer els règims de vents locals més freqüents ni la velocitat d'aquests. No es coneix la ubicació dels captadors de pols, la freqüència de mostratge, els límits màxims d'emissió, ni les mesures que s'han d'adoptar en el cas que se sobrepassen els límits de pols per a les persones i la vegetació.  
Les mesures correctores dels efectes causats per voladures inclouen un estudi de vibracions, però no s'indiquen els punts d'ubicació dels sismògrafs: correspondrien a l'hostal mencionat anteriorment, Sot de Ferrer, Soneja i els habitatges i altres construccions públiques i privades pròximes a la concessió.  
Com es deia anteriorment, no es coneix amb detall l'impacte social causat per la mineria en el lloc i s'adopten tan sols algunes mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació Ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de la concessió minera Santa Lucía i el pla de restauració d'aquesta, per les raons enumerades anteriorment, és a dir: no disposar del volum d'estèrils necessari per a restituir la topografia fins a la cota final de restauració, pel fort impacte visual des de les vies de comunicació que es troben molt pròximes al lloc, per no ser simultània la restauració amb l'explotació, per no haver presentat una autorització administrativa per a desviar el traçat de la línia elèctrica aèria de 66 kv, per no disposar d'autorització administrativa per a utilitzar uns 300 metres de l'assagador de Santa Lucía - Águila com a pista d'accés, pel perill que representen les projeccions de les voladures en una zona d'alta circulació de vehicles i que es troba molt pròxima a la via fèrria València - Saragossa, per no integrar la revegetació en un entorn actual amb una flora més variada; finalment, per haver omés la valoració de l'impacte que l'activitat minera pot causar en els habitants de Sot de Ferrer, Soneja i altres veïns del lloc, així com per no haver adoptat les mesures correctores o compensatòries corresponents.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 050/05-AIA  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a Ciutat Esportiva LEVANTE, UD a Buñol (València)  
Promotor: Fundación Deportivo Cultural LEVANTE de la Comunitat Valenciana  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: A la partida Baiba, polígon 11 parcel·les 25 i 163 (en la seua totalitat) i part de les parcel·les 82, 161 i 162, al terme municipal de Buñol (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'objecte del projecte és disposar de sòl per a la construcció d'una ciutat esportiva, en una superfície de 104.421 m², dels quals s'ocupen 99.755 m² en un sòl no urbanitzable no protegit, segons indicació de l'estudi d'impacte ambiental en el planejament de Buñol, tramitant amb aquest fi una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre sòl no urbanitzable.  
Les instal·lacions previstes són:  
- Camps de futbol d'herba natural: dos de competició (107m x 70m) i un d'entrenament (88m x 53m).  
Camps de futbol de gespa artificial: un camp de competició (107m x 70m) i tres camps (93m x 62m) polivalents per a sis camps de futbol.  
Així mateix es construiran grades en el camp de competició; edifici principal que albergarà vestidors, equipaments de gimnàs, infermeria i diverses sales, com també club social; edifici d'oficines; casa del vigilant amb aljub de reg en soterrani amb capacitat de 375 m³; magatzem annex a la casa amb aljub d'aigua potable en soterrani amb capacitat de 120 m³). Com també altres obres d'urbanització.  
Els requeriments de l'actuació indicats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Dotació d'aigua potable de 90 m³/dia (per a població mitjana de 1.500 persones i població màxima de 3.000 habitants, amb una dotació de 30 l/hab/dia)  
- Dotació d'aigua de reg: d'aproximadament 100 m³/dia, dels quals els tres camps de gespa natural que ocupen una superfície de 2'43 ha necessiten una dosi de reg diària de 94'77 m³ que es projecta obtenir a partir dels 90 m³ d'aigua residual depurada i la resta, segons s'indica en l'estudi, amb aigua procedent de pou o séquia de reg.  
  
- Es generaran aigües residuals d'una població equivalent de 450 hab-equivalentes  
- La retirada de residus sòlids de tipus urbà s'efectuarà pel sistema de recollida municipal, segons s'indica en els certificats municipals aportats.  
Les infraestructures necessàries per al funcionament del projecte hauran de ser:  
- Per al subministrament d'aigua potable en l'estudi s'indiquen les necessitats de 90 m³/dia d'aigua, pel fet de no indicar-se la procedència d'aquesta i l'acreditació de suficiència del recurs, es va sol·licitar ampliació de la documentació. Es va rebre contestació a aquesta aportant certificat municipal per a proveïment d'una quantitat de 25 m³/dia excloent el subministrament per a reg, sol·licitant l'aprovació de la declaració d'interés comunitari amb els paràmetres actuals de 25 m³, supeditant l'obtenció de la llicència d'activitat a aconseguir tots els paràmetres de 90 m³/dia.  
- Per a la gestió de les aigües residuals planteja un sistema de depuració propi per a un cabal mitjà diari de 90 m³, amb capacitat de tractament per a 450 habitants-equivalents mitjançant un sistema que incorpora tractament biològic de fangs activats i un tractament terciari integrat per un sistema de filtració i esterilització amb raigs UV, a fi de permetre la reutilització de l'aigua depurada per al reg dels camps de futbol.  
- L'accés es realitzarà per la A-3 (autovia València-Madrid), amb eixida en la CV-425 en direcció a Buñol.  
L'actuació dista 300 m del nucli urbà de Buñol, per la qual cosa és possible accedir mitjançant transport públic.  
2. Alternatives  
Indica en l'estudi que s'ha realitzat una recerca d'emplaçaments amb les premisses de superfície entorn a 10 hectàrees, de terrenys plans o poc ondulats i bona comunicació, en sòl no protegit. No obstant això, no es detallen aqueixos diferents emplaçaments estudiats.  
  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
El 15 d'abril de 2005 dels Serveis Territorials de València de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet l'estudi d'impacte ambiental i certificat d'informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anuncis de la conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4852, de data 29 de setembre de 2004, i en el diari El Mundo de data 1 d'octubre de 2004, no havent-s'hi formulat legacions segons consta en el certificat remés.  
2. Ampliació de la documentació i informes obrants en l'expedient  
  
En l'ampliació remesa pels serveis territorials de València en data 18 d'octubre de 2005, s'incorpora:  
- Certificat de l'Ajuntament de Buñol de disponibilitat de recursos hídrics de 25 m³/dia.  
- Certificat de l'Ajuntament de Buñol de recollida de residus sòlids urbans.  
- Sol·licitud del promotor a la Confederació Hidrogràfica per a admetre a tràmit la sol·licitud d'autorització d'abocament amb còpia de la instal·lació de la depuradora i estudi agronòmic.  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi, l'actuació s'ubica en zona qualificada com a sòl no urbanitzable no protegit en el planejament de Buñol.  
Per al funcionament de les actuacions previstes haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tant per a les captacions d'aigua de pou, com per a l'abocament a llit i el canvi d'ús d'aigua de reg si n'és el cas.  
L'actuació no afecta llocs d'interés comunitari, tampoc a zones de microreserves ni espais inclosos en la xarxa Natura 2000.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Un dels principals elements que poden resultar afectats és la demanda de recursos hídrics necessària per al funcionament de l'activitat que es projecta, que resulta ser de 90 m³/dia d'aigua de consum públic i d'uns 100 m³/dia per a aigua de reg, dels quals 90 m³ es projecta obtenir de l'aigua residual depurada. No obstant això, en principi només es justifica la disponibilitat de 25 m³/dia d'aigua de consum mitjançant el proveïment de la xarxa municipal, per la qual cosa queda sense justificar tant la resta de la demanda per a consum humà, com consegüentment la dotació per a aigua de reg. Respecte a aquest punt el promotor sol·licita se li condicione l'obtenció de llicència de l'activitat a la disponibilitat dels esmentats recursos.  
Altres elements que poden veure's afectats per l'execució del projecte són la hidrologia subterrània per la vulnerabilitat de grau mitjà de contaminació d'aqüífers que presenta el terreny segons la informació continguda en el Mapa geocientífic de la província de València; el sòl, en el cas de depòsit de materials potencialment contaminants. Pel que fa a flora i fauna, en tractar-se de parcel·les de cultiu, les afeccions es consideren d'escassa rellevància; el paisatge pot afectar per l'àmplia conca visual en què es troba i proximitat a vies de comunicació molt transitades, no obstant això l'entorn es troba ja molt antropitzat.  
  
Segons la informació continguda en l'estudi d'impacte, indica que la localitat de Buñol està valorada com d'interés científic excepcional pel que fa a elements integrants de patrimoni geològic, sent nombroses les restes paleontològiques trobades al terme municipal.  
  
Durant el període d'explotació poden generar-se impactes derivats de les activitats esportives, com són els impactes sonors i lumínics.  
  
S'hi estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com de funcionament. En la fase de funcionament s'inclou la plantació de barreres vegetals perimetrals, mesures de minimització d'impacte paisatgístic, control de nivells acústics i lluminositat nocturna. Pel que fa a gestió de recursos hídrics indica l'aforament de pous i càlcul adequat de cabals de bombament per a evitar sobreexplotació, depuració i reutilització de les aigües residuals sanitàries per al reg de la gespa dels camps de futbol, després del tractament adequat. Gestió dels diversos tipus de residus (sòlids urbans, restes de jardineria i tòxics i perillosos).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 20 i disposició addicional 5ª de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte de Ciutat Esportiva LEVANTE UD al terme municipal de Buñol (València), projecte promogut per Fundación Deportiva Cultural LEVANTE de la Comunitat Valenciana, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1) Es condiciona l'exercici de l'activitat a la disponibilitat de recursos hídrics suficients segons les necessitats establides en l'estudi d'impacte ambiental, tant per a aigua de consum com consegüentment per a l'aigua de reg, ja que aquesta procedirà de les aigües residuals depurades. Si és el cas, haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca per als usos corresponents.  
  
Pel que fa a la gestió de les aigües residuals depurades, haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Les aigües reutilitzades per a reg hauran de respondre a les característiques exigibles per a aquestes amb les degudes garanties sanitàries.  
3) Els residus generats en l'activitat hauran de ser gestionats segons les seues característiques i d'acord amb allò que estableix la legislació sectorial específica. Els materials sobrants del moviment de terres es traslladaran a abocadors autoritzats. Es facilitarà la recollida selectiva de residus de tipus urbà, disposant contenidors normalitzats amb aquest fi, coordinant la gestió amb la recollida municipal.  
4) S'haurà de disposar un sistema de recollida de pluvials que garantisca l'absència d'efectes d'inundació tant en els terrenys de l'actuació com en parcel·les confrontants, camins, etc. deguda a la modificació en l'escorriment dels terrenys.  
5) En les operacions de moviment de terres s'haurà d'evitar provocar desnivells significatius en relació amb les parcel·les confrontants, evitant efectes negatius en l'impacte paisatgístic. En el cas de necessitar aportació extern de materials caldrà ajustar-se a allò que estableix la matèria disposant de les autoritzacions corresponents. Els materials sobrants del moviment de terres s'hauran de traslladar a abocadors autoritzats.  
6) El programa de vigilància ambiental inclourà la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també solucions adoptades per a les dotacions de recursos hídrics necessàries per al desenvolupament de l'actuació. I s'haurà de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, incloent documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.  
7) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. En particular, es complirà a les observacions incloses en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià relatives a les precaucions necessàries per a no afectar de manera col·lateral els béns etnològics de la Balsa Nueva i l'aqüeducte del braçal de Baiba.  
8) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de les autoritzacions preceptives, com també les disposicions contingudes en les ordenances municipals i la resta de normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 4 de novembre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 093/05-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil  
Promotor: Centro Card Pellicer, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quart de Poblet  
Localització: C/ Martí l'Humà, 6, del terme municipal de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte tracta la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament (CAT) de vehicles al final de la seua vida útil (VFVU).  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
  
Es tracta d'un CAT de VFVU, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzemament dels residus per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre. En funció de diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'emmagatzemaran temporalment en qualitat de ferralla valoritzable o disposats per al seu gradual desballestament per peces.  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en dues parcel·les adjacents (8330754 i 8330790, situada al sud de l'anterior), que totalitzen 4.180 m² aproximadament, del terme municipal de Quart de Poblet. D'acord amb el planejament urbanístic vigent en aquest municipi, les parcel·les estan classificades com a sòl urbà i qualificades com a sòl industrial. Segons la documentació gràfica entregada, en la parcel·la 8330754, a la qual s'accedeix des del c/ Martí l'Humà, es trobaran sota coberta les oficines, el magatzem de peces i la zona per a la descontaminació, magatzem de metalls, carretons i ferramentes, i l'emmagatzemament de rodes i residus perillosos. Es projecta en descobert la zona de recepció de VFVU. A la parcel·la 8330790, s'accedeix des de la 8330754, i en ella es projecta l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública, ampliacions  
En data 11 de gener de 2005, la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge trasllada la documentació remesa per l'Ajuntament de Quart de Poblet, consistent en el projecte d'activitat, annex al projecte d'activitat, de data 20 d'octubre de 2004, l'estudi d'impacte ambiental, com també l'expedient municipal d'activitat, en el qual s'inclouen entre altres documents:  
- Informe favorable de la secció d'urbanisme de l'Ajuntament de Quart de Poblet, condicionat a la justificació de l'estabilitat al foc de l'estructura metàl·lica en què es realitzarà la descontaminació.  
  
- Informe conjunt de l'enginyer municipal i el tècnic de medi ambient, de data 1 d'octubre de 2004, en el qual es condiciona la llicència a l'esmena de les deficiències que s'assenyalen.  
- Informe favorable del tècnic de medi ambient, de data 26 d'octubre de 2004.  
- Informe favorable de la secció d'urbanisme de 27 d'octubre de 2004, condicionat al lliurament d'un certificat acreditatiu del tractament aplicat a l'estructura metàl·lica en què es realitzarà la descontaminació.  
- Notificacions a confrontants.  
- Edicte pel qual es fa públic, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Quart de Poblet, la sol·licitud de llicència d'activitat qualificada, perquè els que es consideren interessats puguen formular respecte d'això les al·legacions que estimen oportunes durant el termini de deu dies.  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament de Quart de Poblet, en el qual s'assenyala que transcorregut el termini d'exposició pública en el tauler d'anuncis, es va presentar una al·legació.  
- Es trasllada l'al·legació presentada, encara que no la resposta de l'Ajuntament a aquesta.  
En data 23 de juny de 2005, se sol·licita a l'Ajuntament de Quart de Poblet l'ampliació següent:  
D'acord amb allò que estableix la Instrucció del subsecretari, de 4 de gener de 2005, establint els criteris que s'han de seguir en la tramitació dels procediments d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Falta l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
  
- Falta el resultat de la informació pública en el Butlletí Oficial de la Província de València, que en cap cas podrà ser inferior a vint dies, d'acord amb allò que s'ha expressat en la secció 4ª, del capítol lll, del títol Vl, de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
  
- Falta la còpia dels informes evacuats en contestació a les al·legacions presentades.  
2. Pel que fa als càlculs acústics del projecte d'activitat, se cenyeixen únicament al magatzem de peces de desballestament, obviant les seccions del centre autoritzat de tractament on es produiran els sorolls i vibracions (zona de descontaminació, desballestament, premsat, compressors, etc.). En tot cas, ha de presentar-se com a separata que acompanye l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi acústic regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Aquest estudi acústic se sotmetrà a la consideració del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
  
3. Pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, de manera general no s'adequa a allò que estableix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (DOGV núm. 1412, de 30.10.90):  
- La descripció de l'actuació projectada i les seues accions derivades han de facilitar la posterior identificació dels elements i accions susceptibles de produir impactes durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament de les instal·lacions.  
- L'examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada és insuficient. Per això, s'han d'examinar un conjunt d'alternatives prou ampli com per a permetre determinar raonablement l'opció de menor impacte ambiental global. Les alternatives plantejades han de ser tècnicament viables i adequades al fi del projecte. S'estudiaran alternatives a:  
- La ubicació del projecte.  
- Els processos i tecnologies.  
- Falta l'inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals claus.  
- Falta la identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives, amb aquest fi, s'ha de fer el següent:  
- Identificar les accions del projecte capaç de generar impactes ambientals, tant en la fase de construcció com en la de funcionament i desmantellament de les instal·lacions.  
- Identificar els factors ambientals físics, biòtics, socioeconòmics i paisatgístics que, definits en l'inventari ambiental, poden ser susceptibles d'alteració a causa de les accions del projecte ja identificades.  
- Identificació d'impactes mitjançant matriu causa-efecte tipus Leopold reduïda, en què es marcaran els impactes potencials mitjançant encreuaments entre accions del projecte (columnes) vers factors ambientals (files).  
- Valoració qualitativa dels impactes sobre els factors ambientals que defineixen el medi.  
- Si bé és cert que l'activitat es troba recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, s'entén que ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que no es tracta amb la suficient profunditat en l'estudi d'mpacte ambiental, ni pel que fa a l'inventari ambiental ni pel que fa a les mesures preventives o correctores.  
- Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals i vessaments:  
  
- En la documentació presentada no s'adjunten les xarxes de drenatge i el punt o punts de connexió d'aquestes amb el clavegueram municipal.  
- Farà falta el detall de les soleres formant conques vessants cap a sistemes per a la recollida i tractament d'aigües pluvials, o pluvials de vessament potencialment contaminades en les zones d'emmagatzemament de VFVU descontaminats.  
- S'estudiarà una altra alternativa diferent de l'adoptada en la zona de descontaminació per a la recollida de vessaments que en cap cas seran susceptibles de ser tractats per una arqueta separadora de greixos i olis, equip que s'adopta per al tractament de pluvials contaminades i que no procedeix per a donar servei a una zona coberta. S'entén que la xarxa per a la recollida de vessaments de la zona de descontaminació ha de ser cega, evitant netejar pel sistema de pressió.  
- Així mateix, s'ha de justificar el mode en què s'evitarà que les pluvials d'escorrentia penetren en la zona de descontaminació.  
  
- Finalment, s'ha d'estudiar alguna alternativa per a evitar la generació d'aigües residuals en la zona de recepció de VFVU que s'ha de descontaminar. Es recorda que es tracta d'una zona de dimensió reduïda en la qual per breu espai de temps s'emmagatzemaran VFVU en males condicions i fins i tot fruit d'accidents. S'entén que una coberta lleugera pot evitar l'impacte.  
- En la documentació presentada no es valora bastant la possible generació i propagació de plagues durant la fase de funcionament de les instal·lacions. Aquestes plagues (diversos insectes, múrids i aus) que acostumen a viure en llocs on la higiene és escassa, són vectors de malaltia, per la qual cosa poden transmetre diverses malalties a la població, aspecte que no s'ha tractat en l'estudi d'impacte ambiental. Per tot això, han de detallar-se les mesures preventives o correctores respecte d'això.  
- El programa de vigilància ambiental presentat no és suficient. S'ha de presentar un PVA en el qual es fixen els controls ?i periodicitat d'aquests- per al funcionament correcte de les instal·lacions en matèria de residus, sorolls, abocaments i control de plagues.  
  
En data 30 de setembre de 2005, l'Ajuntament de Quart de Poblet remet documentació en què s'inclou:  
- Edicte amb què es fa públic en el BOP de València, la sol·licitud de llicència d'activitat qualificada.  
- Diligència del secretari general, en el qual s'assenyala que transcorregut el període d'informació pública, no s'hi van presentar al·legacions.  
- Informe en contestació a l'al·legació.  
- Annex al projecte d'activitat d'esmena de les deficiències assenyalades en el referit escrit.  
2. Al·legacions  
Durant el període d'exposició pública realitzat per l'Ajuntament de Quart de Poblet, òrgan amb competència substantiva a l'efecte d'aquesta resolució d'impacte ambiental, el Sr. Isidro López Gómez va presentar al·legacions al projecte avaluat. Les esmentades al·legacions van ser constestadas per tècnics de l'Ajuntament de Quart de Poblet.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de recepció i descontaminació de VFVU, i posterior emmagatzemament temporal dels residus extrets, que atorga l'Ajuntament de Quart de Poblet.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, com pot ser l'autorització d'abocament.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Els CAT es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient a causa dels residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos en reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels vehicles al final de la seua vida útil que són susceptibles d'això, contribuint així a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volen evitar, danyant seriosament el medi ambient que es vol protegir, atemptant contra la salut dels ciutadans.  
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un CAT en l'interior d'un polígon industrial semiurbanitzat. Basant-se en això, no s'aporta un inventari ambiental. Atesa la tipologia de l'activitat I l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat. Amb tot, l'inventari ambiental ha d'haver fet menció, com a mínim, al medi abiòtic.  
  
Tractant-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, cal ressenyar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana/alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, elaborat per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que es projecta desenvolupar en el c/ Martí l'Humà, 6, del terme municipal de Quart de Poblet (València), en absència d'un inventari ambiental, lògicament, no es du a terme la identificació i valoració d'impactes.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les úniques aigües residuals que genera la indústria seran les de procedència sanitària i les d'escorrentia procedents del pati i de la parcel·la en què es projecta l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats. Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorrentia, les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, excepte en el cas de l'emmagatzemament de VFVU descontaminats, pel que fa al pati davanter, per a evitar que en episodis de pluviometria intensa les aigües d'escorriment puguen penetrar en l'interior de les zones cobertes, la solera ?tant del pati com de la parcel·la posterior- s'executarà formant conques vessants cap a una xarxa de drenatge que condueix les aigües cap a un separador d'olis i greixos previs a l'abocament al clavegueram.  
En la zona de descontaminació es projecta executar la solera formant conques vessants cap a una canaleta central connectada a una arqueta cega per a la recollida i retenció d'abocaments de líquids residuals, on s'emmagatzemaran fins a la posterior gestió d'aquests.  
No s'assenyala la possibilitat de disposar els depòsits aeris per a l'emmagatzemament de residus líquids en l'interior de cubetes, o que els depòsits siguen de doble paret.  
Si bé és cert que l'activitat avaluada ha sigut recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que no es tracta amb la suficient profunditat en l'estudi d'impacte ambiental, ni pel que fa a l'inventari ambiental ni pel que fa a les mesures preventives o correctores.  
  
Pel que fa al soroll, i tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (desballestament de vehicles al final de la seua vida útil, compressors, pistoles d'aire comprimit, premsa, etc.), es presenta un estudi de sorolls en què es conclou que les instal·lacions de la planta de formigó es troben disposades en zona industrial i rodejades d'instal·lacions de caràcter anàleg; per la qual cosa es compleix l'ordre de conselleria de Governació corresponent pel que fa a la transmissió de soroll.  
En l'estudi d'impacte ambiental I annex al mateix s'assenyala que no s'emetran contaminants atmosfèrics, fet pel qual s'han previst els equips adequats per a l'extracció i l'emmagatzemament temporal dels fluids dels aires condicionats.  
Es projecta un equip per a la neteja de peces amb vapor d'aigua amb dissolvent en circuit tancat, en el qual es generaran periòdicament els greixos procedents de les peces, i puntualment la porga de l'agent de neteja una vegada saturat aquest. De manera semblant, es projecta un equip d'ultrasons per a la neteja de material electrònic, alternadors, etc., on es generaran fangs.  
Per a l'emmagatzemament dels residus extrets dels VFVU, es projecta instal·lar depòsits aeris de doble paret (independents per al cas de la gasolina, gasoil, oli, líquid de frens i anticongelant), contenidors (independents per al cas de les bateries, filtres i catalitzadors) i botelles d'acer per al cas dels fluids d'aire condicionat.  
   
Per a evitar la contaminació del sòl, en aparença es projecta executar la solera de la zona de descontaminació de formigó recobert de material polimèric, la zona de recepció de VFVU comptarà igualment amb solera impermeable. Encara que s'assenyala que es troben executades formant conques que faciliten el drenatge de les aigües cap a un sistema de tractament previ al seu abocament al clavegueram, res s'assenyala respecte a la constitució de les soleres del pati de la parcel·la 8330754 i de la parcel·la 8330790 que, situada al sud de l'anterior, es projecta emprar per a l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats.   
Es presenta un programa de vigilància ambiental en què es proposa el compliment de la llei en matèria de residus, control de plagues i es proposen revisions periòdiques per a comprovar el bon estat de la solera per a evitar infiltracions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzemament de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per Centro Card Pellicer, SL, que s'ha de situar en el c/ Martí l'Humà, 6, del terme municipal de Quart de Poblet (València), en els termes que estableix el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i els annexos a aquests, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Les activitats de gestió de vehicles al final de la seua vida útil han de dur-se a terme d'acord amb el que estableix el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre. Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No s'han d'emmagatzemar residus perillosos a la intempèrie.  
2. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes, sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments o depòsits de doble paret. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. L'equip per a la neteja de peces disposarà d'un circuit tancat per a l'agent de llavada, que permeta la regeneració i posterior reutilització d'aquest. El residu separat de l'agent de llavada, igual que l'agent de llavada una vegada saturat, han de gestionar-se com a residus perillosos, igual que el fang recollit en l'equip d'ultrasons i els olis i fangs recollits en l'arqueta separadora de greixos i olis.  
  
4. En les zones cobertes per a l'emmagatzemament temporal de VFVU sense descontaminar, i de descontaminació i desballestament, han d'executar-se les soleres formant conques vessants cap a canaletes que conduïsquen els possibles vessaments cap a arquetes cegues. Tot aquest sistema de drenatge ha de trobar-se impermeabilitzat. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. La llavada de les soleres es durà a terme mitjançant agranament humit, mai per pressió.  
5. S'ha de comptar amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, hauran d'executar-se totes aquelles mesures preventives tendents a impedir la contaminació dels sòls i aqüífers en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on de manera habitual o accidental circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, han d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
  
7. Pel que fa a l'emmagatzemament de VFVU una vegada descontaminats, l'alçària d'emmagatzemament no sobrepassarà l'alçària del tancament de la parcel·la 8330790, que ha de ser opac.  
8. Pel que fa al programa de vigilància ambiental del centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil:  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental i annex presentats, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
- Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de cada una de les connexions amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament.  
- El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la del CAT realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
- Semestralment, es durà a terme la vigilància de les instal·lacions en general, per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
- Els resultats del programa de vigilància ambiental s'enviaran anualment a l'Ajuntament de Silla i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.   
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com poden ser la llicència d'activitat i el títol de gestor de residus.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser immediatament comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 152/05-AIA  
Títol: Pla especial Hospital Comarcal de Llíria. Llíria (València)  
  
Promotor: Ajuntament de Llíria  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Llíria, València.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'actuació té com a objecte requalificar urbanísticament els terrenys que fan falta per a construir en el municipi de Llíria un hospital, d'àmbit de servei estés a la totalitat de la comarca del Camp del Túria i altres àrees adjacents, comprenent d'aquesta manera el territori de l'àrea núm. 5 del mapa sanitari de la Comunitat Valenciana.   
  
La superfície total d'àmbit necessària per a l'equipament (parcel·la neta assistencial i viari perimetral) és de 61.956 m².   
El promotor justifica la necessitat de l'actuació, amb la consegüent modificació de qualificació del sòl, recolzat en els arguments següents:   
- Es tracta d'un equipament de nova creació, per al qual no hi ha reserva de sòl en el vigent Pla general d'ordenació urbana de Llíria, en sòl urbà, urbanitzable o no urbanitzable, destinada a la construcció de l'hospital.   
- El pla especial contenen les condicions de connexió i integració en l'entorn perquè la implantació d'aquest nou ús dotacional siga adequada en relació amb les xarxes de serveis i infraestructures existents.  
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector objecte del pla especial se situa al nord-oest del nucli urbà, en la partida coneguda com a Cabeço de l'Àguila.   
Els límits de l'actuació són:  
- Límit nord: parcel·les tancades situades en sòl no urbanitzable.  
- Límit sud: límit superior de la franja de 50 metres d'amplària de zona de protecció mesurats des de la línia de vorera d'emergència més pròxima (carril d'eixida de la carretera CV-35-València-Ademuz, tram Llíria-Casinos, i rotonda), projectats per a connectar l'autovia amb l'hospital.  
- Límit oest: parcel·les 101-resta, 87-resta i 88-resta del polígon 164 del cadastre de rústica.  
- Límit est: parcel·les 141-resta, 142- resta i 89 del polígon 164 del cadastre de rústica.  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Llíria és el Pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Llíria (València). La classificació actual del sòl en l'àmbit del sector proposat, segons aquest Pla general és sòl no urbanitzable, qualificat com a protegit per vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers subterranis.  
  
En l'apartat 3.1 del pla especial referent a les determinacions del Pla general d'ordenació urbana de Llíria s'indica que no hi ha una reserva específica de terrenys destinada a la construcció de l'hospital. S'indica que el PGOU de Llíria permet en sòl no urbanitzable comú la implantació d'infraestructures i serveis de caràcter supramunicipal (articles 9.0.1 i 5.7.6.7 de les normes urbanístiques), com succeeix en aquest cas. El sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció per ser vulnerable a la contaminació dels aqüífers subterranis, té com a finalitat adoptar mesures específiques per a prevenir aquesta contaminació, d'ací que restringisca els usos a què pot destinar-se (article 9.10.2 de les normes urbanístiques), en els quals no es preveu expressament l'ús dotacional públic, i els paràmetres d'edificabilitat dels quals (un màxim de 150 m²), són tan estrictes que resulten inviables per a les necessitats de l'hospital (22.021 m² de sostre, segons el pla especial).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, aquest tipus de protecció és el de menor intensitat dins de les del sòl no urbanitzable, i no impedeix la implantació de dotacions públiques ni altres usos i aprofitaments del sòl que disposen de declaració d'interés comunitari, si bé és especialment exigent pel que fa a les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la contaminació de les aigües subterrànies.  
- Ordenació prevista i usos  
El contingut del planejament que es proposa es limita a qualificar els terrenys que fan falta amb l'esmentada finalitat de la manera següent:  
- Zona d'equipament públic, de la xarxa primària (PDT), és la que contenen l'equipament hospitalari pròpiament dit i les futures ampliacions d'aquest.  
- Zona xarxa viària pública (SRV-PRV) i aparcaments públics (SAV), zona per a connectar adequadament el viari intern amb la resta del sistema viari ja existent o projectat pel planejament municipal vigent, com també per a la dotació de determinades places d'aparcament públic.  
- Zona verda pública (SJL).   
Es reserven 13.877 m² per a poder connectar l'EDAR prevista en l'àmbit de la zona PDT amb el punt d'abocament a la Rambla Primera.   
A més es reserva un conjunt de parcel·les per a una futura ampliació de l'hospital en una superfície de 30.590 m², però no se'n proposa la reclassificació, per la qual cosa aquesta, en el cas que fóra necessària, seria objecte d'un expedient independent.   
Pel que fa als usos, s'estableix:  
- Ús global o dominant el d'hospital i serveis sanitaris, com també serveis annexos i complementaris, inclosa l'estació depuradora d'aigües residuals, amb el caràcter d'equipament de la xarxa primària (PTD).   
- Usos compatibles en general: assistencial i de benestar social (TD), aparcament (AV); infraestructura i servei urbà (ID).  
- Ús compatible específics: bar, cafeteria, restaurant, guarderia laboral, administratiu institucional, educatiu cultural, emmagatzemament i logística, infraestructura i servei urbà.  
Seran usos prohibits tots els altres.   
Infraestructures i obres associades al projecte  
El pla especial preveu els següents serveis dotacionals, les necessitats reals dels quals s'indica que seran concretades en el projecte d'urbanització de l'hospital:  
- Proveïment d'aigua potable:  
- Per a la zona de l'hospital i les dependències d'aquest, s'estima necessari que el subministrament tinga un calibre de 4". En les proximitats de la zona hi ha pous de proveïment i discorre una canonada pertanyent al Servei municipal d'aigua potable (Aqualia, Gestió Integral de l'Aigua, SL) sobre la qual s'escometria un ramal a l'hospital, que actualment subministra aigua al polígon industrial i que provenen del depòsit del Collaico dels Gojos.  
- En les normes urbanístiques del pla especial, en l'article 7 de determinacions que ha de complir el projecte d'urbanització, s'indica que abans de desenvolupar el sector s'haurà de justificar una dotació suficient d'aigua potable mitjançant un informe expedit per la companyia que explota el servei.  
- Subministrament d'energia elèctrica, per a zona de l'hospital i dependències annexes:  
- S'ha considerat que es necessitarà una potència instal·lada de 800-1.000KW, i una potència contractada de 600-700KW. En el pla s'indica que Iberdrola va emetre el 19 de novembre un informe favorable a aquest subministrament, per a una potència de1.000 kV i una tensió de 20 kV.  
- L'àmbit del pla especial no és travessat per xarxes d'alta o mitjana tensió. D'altra banda, fora de l'àmbit però pròxim a aquest, hi ha dues línies elèctriques d'alta tensió a l'oest i nord d'aquest.   
- Sanejament: recollida d'aigües residuals mitjançant una xarxa de clavegueram que desembocarà en una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR), amb abocament al barranc Rambla Primera. Aquesta EDAR se situarà en la parcel·la objecte de requalificació, però el seu emplaçament concret es difereix al projecte de construcció i d'urbanització. A més per a assegurar la connexió fins al punt d'abocament, es reserva una superfície amb qualificació com a zona d'afecció per a servituds de pas, que afecta unes parcel·les situades en una franja que discorre entre el límit oest de l'actuació i la mateixa Rambla Primera, amb una superfície de 12.205 m² i que hauran d'incloure's en l'oportú expedient. Com s'estableix en l'article 10.8 de les normes urbanístiques del pla, prèviament a la connexió amb la instal·lació principal de depuració, s'instal·laran sistemes de depuració previs per a residus específics a fi que les aigües abocades complisquen amb els paràmetres que s'indiquen en aquest, sobre límits de presència d'aigües residuals establits per la CHJ i l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals.  
- Aigües pluvials: la xarxa d'evacuació de pluvials serà separativa respecte de les fecals, possibilitant-ne la reutilització per a reg de les zones verdes, espais enjardinats i altres serveis. L'evacuació d'esta aigua es canalitzarà en subterrani a la Rambla Primera, per conducció unitària amb les aigües ja depurades provinents de l'EDAR.  
  
- Telefonia i telecomunicacions: serà necessària la instal·lació de fibra òptica soterrada, mitjançant un sistema d'infraestructura de telecomunicacions comunes, segons ho exigeix la conselleria de Sanitat.  
- Viari perimetral: Inclou pavimentació de calçades i voreres i instal·lació d'enllumenat públic. Els vials estaran dotats d'arbratge i mobiliari urbà, conforme a allò que estableix el pla general.  
A més per a la integració d'aquest equipament, que constitueix en si mateix un element de la xarxa primària i estructural de dotacions públiques, s'afecta un altre element de l'esmentada xarxa: la carretera de Llíria-Casinos (CV-35), que està previst que es convertisca en autovia, com s'estableix en el estudi relatiu al règim d'utilització i explotació de la concessió per a la reforma, conservació i explotació de la CV-35, tram València-Losa del Obispo, i variant nord de Benaguasil, tram de la CV-50.   
Tramitació administrativa  
En data 27 de juliol de 2004 s'aprova inicialment per acord plenari el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, promogut per l'entitat local Ajuntament de Llíria, condicionant-lo al compliment de totes les modificacions indicades pels serveis tècnics i jurídics, com també el sotmetiment d'aquest a informació pública.  
Per tractar-se d'un pla especial d'iniciativa pública l'aprovació definitiva del qual compet a la conselleria de Territori i Habitatge, es realitza una consulta prèvia a l'esmentada conselleria sobre el pla especial, i aquesta considera necessària la formulació d'un estudi d'impacte ambiental que acompanye el Pla especial Hospital de Llíria.  
Per acord plenari, a data 17 de febrer de 2005 s'aprova novament inicialment el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, que incorpora ja les modificacions d'ordenació derivades dels informes emesos per la conselleria de Sanitat i la conselleria d'Infraestructura i Transport. En aquest acord s'aprova també inicialment, l'estudi d'impacte ambiental que acompanya al citat pla especial, perquè siguen sotmesos a informació pública.  
En data 12 de maig de 2005, s'aprova provisionalment el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, com també l'estudi d'impacte ambiental, després de desestimar les al·legacions presentades.  
El Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet en data 23 de setembre de 2005 al Servei General de Gestió del Medi Natural de conselleria de Territori i Habitatge l'estudi d'impacte ambiental. Per tant, en l'esmentada data s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Informació pública  
L'Ajuntament de Llíria aprova el 27 de juliol de 2004 sotmetre el Pla especial Hospital comarcal de Llíria a informació pública. Aquest apareix publicat en el periòdic Las Provincias el dia 2 d'agost de 2004 i en el DOGV núm. 4818, el dia 12 d'agost de 2004.   
Posteriorment davant de la consideració de conselleria de Territori i Habitatge d'acompanyar el pla especial amb un estudi d'impacte ambiental, es va establir un altre període d'informació pública, aprovat per Ple el 17 de febrer de 2005. Ambdós documents van aparéixer publicats en el periòdic Levante EMV el dia 19 de febrer de 2005 i en el DOGV núm. 4956, el dia 1 de març de 2005. Aquesta última publicació va obrir el segon període de presentació d'alternatives tècniques i al·legacions.   
Resum d'al·legacions  
Al pla especial publicat inicialment es va presentar 1 al·legació, presentada pel grup municipal d'Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, en la qual s'indica que no existia cap document que especificara les característiques del centre que s'ha de construir; que no es justifica la ubicació triada a 2 km de Llíria; que no s'han especificat els criteris per què s'han desestimat altres alternatives (de les quals no hi ha cap constància en l'expedient); que no s'ha inclòs un estudi acústic a pesar de trobar-se pròxima a la futura autovia de Llíria a Casinos; que l'emplaçament triat està pròxim a 3 polígons industrials: Montecollado (a l'altre costat de l'autovia), Carreses (a uns 500 m en línia recta i amb una previsió d'expansió de 500.000 m²) i a l'est, la indústria Ebanis.  
En l'informe de contestació del Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament, de data 4 de febrer de 2005, únicament s'indica que en l'informe de data 22 de febrer de 2004 de la conselleria de Sanitat, es detalla el Programa de necessitats de l'Hospital. Pel que fa a la resta d'aspectes es torna a remetre al pla especial. Així s'indica que en les normes urbanístiques el pla especial (10.6) s'indica que la construcció de l'hospital ha d'anar acompanyada d'estudi acústic. Pel que fa als polígons Industrials s'afirma que hi ha emés un informe favorable de la conselleria de Sanitat.  
En la segona publicació realitzada del pla especial, juntament amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, es van presentar 3 al·legacions, cadascuna d'elles presentada per diferents representacions, sent de caràcter ambiental dues d'aquestes.   
La primera de les al·legacions amb caràcter ambiental és la presentada pel grup municipal d'Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, que reiteren les al·legacions presentades en l'altre període, entre les quals destaquen els aspectes següents:  
- L'absència de l'estudi d'impacte acústic en el pla especial, a causa de l'afecció de la futura autovia de Llíria fins a Casinos.  
- L'estudi d'Impacte ambiental no preveu les mesures que s'han d'adoptar per a minimitzar la situació acústica de la instal·lació.   
- Proximitat als 3 polígons industrials ja indicats  
- Falta de justificació de l'emplaçament triat i dels motius pels quals es van desestimar les altres dues alternatives plantejades.  
La segona de les al·legacions, la presentada pel Centre d'Aqüicultura Experimental (CAU) fa referència al contingut de l'estudi d'impacte ambiental del pla especial ja que no conté un estudi de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, i tampoc figura la identificació i valoració dels impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives.   
  
Totes les al·legacions són contestades mitjançant un informe del departament d'Urbanisme de l'Ajuntament de Llíria a data 26 d'abril de 2005, el qual contesta a les al·legacions presentades el següent:   
  
1. Pel que fa a l'al·legació del grup municipal d'Esquerra Unida-Esquerra Valenciana-Entesa, es reitera el que contesta anteriorment. Així s'indica que en les normes del pla especial es preveu que la construcció de l'hospital ha d'anar acompanyada d'un estudi d'impacte acústic, i a més que l'estudi d'impacte ambiental, en l'annex d'impacte sobre sorolls, i en el document de síntesi, inclou les mesures preventives i correctores d'aquest tipus d'impacte.   
2. La segona al·legació tracta sobre el contingut de l'estudi d'impacte ambiental. L'anàlisi de les alternatives tècnicament viables s'arreplega en el punt 1 de la memòria justificativa i en el punt 2 de l'EIA, i la identificació i valoració dels impactes estan desenvolupades també en l'esmentat estudi.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Segons s'indica en diversos documents de l'expedient, la conselleria de Territori i Habitatge recomana la realització de l'estudi d'impacte ambiental del pla especial. Atenent-se a aquests informes l'Ajuntament de Llíria redacta un nou pla especial i el corresponent estudi d'impacte ambiental i sol·licita novament informe les conselleries de Sanitat i Infraestructures i Transports.  
En data 28 d'octubre de 2005, el cap d'Àrea d'Avaluació Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge sol·licita que es complete la següent documentació per a continuar amb el procediment iniciat:  
  
1. S'ha de realitzar un examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, que haurà de considerar detalladament els dos aspectes més problemàtics de l'emplaçament triat:  
  
- L'afecció per soroll sobre l'hospital a causa de la futura autovia Llíria-Casinos.  
- La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers existent en el territori.  
2. S'ha de realitzar un estudi acústic, a causa de la proximitat de l'emplaçament triat a la futura ampliació de la CV-35. Aquest estudi ha de servir per a aprofundir en l'avaluació i minoració de l'impacte acústic de l'autovia sobre l'hospital, justificar o replantejar l'emplaçament triat, i si fóra necessari, haurà de recollir les mesures necessàries per a atenuar els nivells sonors rebuts en l'hospital, adequant-se als objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
3. La valoració d'impactes de l'actuació realitzada en l'estudi d'impacte ambiental presentat, és còpia de l'estudi del pla general. Pel que s'haurà de realitzar una avaluació exhaustiva en relació amb la zona concreta de l'àmbit del pla especial, en la que s'identifiquen i valoren els impactes tant de la fase de construcció com en la de manteniment de l'hospital.  
En data 5 de juliol de 2005 l'Ajuntament de Llíria, remet en contestació a un ofici de data 14 de juliol referent a la documentació a presentar per a tramitar el pla especial, diversa documentació, destacant:  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a l'efecte previst en l'article 19.2 de la Llei 4/2004 de la Generalitat Valenciana i de l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües, respecte a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists, per a un increment del volum d'aigua necessària per a atendre l'activitat plantejada de 73.000 m³/any.   
- Certificat del secretari general de l'Ajuntament de Llíria de data 22 de setembre de 2005, relatiu a capacitat suficient de l'administració local per a la recollida i transport a un abocador controlat, tant dels residus sòlids urbans, com dels residus inerts que es generen. Els residus tòxics o perillosos que es produïsquen, hauran de ser recollits per una empresa especialitzada, d'acord amb la normativa específica, com s'indica en l'article 10.9 de les normes del pla especial.  
  
- En aquest certificat es resumeix el tractament previst de les aigües residuals, ja indicat en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 28 d'octubre, l'Ajuntament de Llíria, remet la documentació següent:  
- Un exemplar de la memòria, de les normes del pla especial i del pla núm. 6.  
- Un exemplar el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Un exemplar de l'estudi acústic de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Còpia de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 25 d'agost de 2005.  
- Còpia del certificat del secretari general de l'Ajuntament sobre capacitat de gestió de residus i d'aigües residuals.  
- Còpia de l'informe patrimonial favorable de 5 d'octubre de 2005 del director general de Patrimoni.  
Pel que fa a l'examen d'alternatives, l'Ajuntament cita: ...D'entre les diverses alternatives estudiades, s'ha considerat pels tècnics de la conselleria de Sanitat i pels tècnics municipals que l'emplaçament més adequat és a la vora de la futura autovia Llíria-Casinos, CV-35, en facilitar amb això els desplaçaments.  
En l'estudi acústic es fan unes previsions de nivells de soroll a causa de la presència de la futura autovia CV-35 basant-se en les dades dels trams ja en servei de l'esmentada autovia, que estimen nivells sonors en dBA, L50 (nivell que se supera el 50% del temps, que consideren equivalent a Laeq) a diverses distàncies de la carretera, en particular a una distància de 50 m els nivells calculats són:  
  
Dia Nit  
L50 = 73,56 dBA L50 = 69,06 dBA  
  
Perquè aquests nivells respecten els límits expressament imposts en l'annex II de la Llei 7/2002, s'hi estableixen les següents mesures correctores:  
- Fase de construcció. Es preveuen en aquesta fase les següents mesures correctores:  
- Reducció de la velocitat de trànsit de vehicles pesants.  
- Desenvolupament d'un programa de vigilància ambiental a partir de dades obtingudes en mostratges setmanals de so en el perímetre de l'actuació, en intervals de 200 m a fi d'assegurar que no sobrepassen els nivells de contaminació normals d'aquest tipus d'activitat segons la taula de l'apartat 4.1. de l'estudi acústic.  
Com a conseqüència de les dades que s'obtinguen en aquest programa podran prendre's mesures addicionals, siga evitant la simultaneïtat de moviment i funcionament de determinats vehicles i maquinària, siga disposant la implantació de pantalles protectores provisionals, o altres.  
- Fase d'exercici de l'activitat. Les mesures correctores d'aplicació, amb independència de què es determinen en les fases posteriors de desenvolupament del planejament, i fonamentalment en els projectes d'edificació i d'activitat, han de basar-se necessàriament en dues línies d'actuació:  
a) Allunyar l'edificació de l'autovia en la mesura del raonablement possible tenint en consideració altres variables, com la funcionalitat del projecte i l'òptim aprofitament del recurs sòl.  
  
b) Creació d'obstacles a la propagació de les ones sonores des de la futura autovia i tot això fins a aconseguir reduir el nivell sonor a 50 m de distància d'aquesta, que és la distància de la zona de protecció de la carretera, (no edificable) una quantitat que s'ha de xifrar, tenint en consideració el resultat de la taula de l'apartat 3, en:  
  
  
  
  
Aquestes consideracions hauran de tenir-se en consideració en el projecte d'urbanització que desenvolupe l'actuació que es proposa.  
Informes sectorials   
- En data 7 de juliol de 2004 el Servei Municipal d'Aigua Potable de Llíria (Aqualia Gestió Integral de l'Aigua SA) emet un informe en referència al subministrament d'aigua potable en zona de nou hospital, en resposta al requeriment de l'Ajuntament respecte a les conduccions d'aigua potable i de la capacitat de subministrament. En l'informe s'indica que discorre una canonada pertanyent al Servei d'Aigua Potable per les proximitats de la zona on es projecta construir el nou hospital, sobre la qual es podria escometre un ramal a l'hospital. Aquesta conducció permet un pas de 15.000 m³/dia, suficient per a subministrar els 400 m³/dia de demanda actual i els 5.300 m³/dia necessaris per a incloure la demanda futura estimada, una vegada implantat l'hospital i la resta d'actuacions previstes en la zona pel PGOU. És a dir, s'informa sobre la viabilitat tècnica, però no s'especifica si hi ha recurs hídric suficient per al proveïment d'aigua potable per als usos proposats.  
  
- En data 19 de novembre de 2004, Iberdrola va emetre un informe favorable al subministrament elèctric per a una potència de 1.000 kV i una tensió de 20 kV, amb les condicions especificades, que en cas de variar seran objecte de nou informe. Posteriorment hi ha un altre informe d'Iberdrola de data 30 de març de 2005, en el qual indiquen que no podran realitzar-se les connexions fins que faciliten les llicències municipals, d'acord amb la Llei 10/2004, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. En data 7 d'abril de 2005, es reitera la sol·licitud d'informe Iberdrola sobre les condicions de connexió i subministrament, a causa de la reubicació de l'àmbit del pla ocasionada per les obres de la futura autovia CV-35, per la qual cosa s'augmenta la distància de la línia elèctrica actual. No s'inclou en l'expedient contestació a aquest informe.  
- A data 15 d'octubre de 2004 la conselleria de Sanitat, Àrea d'Infraestructures i Manteniment emet un informe favorable al pla especial remés per l'Ajuntament de Llíria el 29 de juliol de 2004, condicionat que l'Ajuntament de Llíria faça constar clarament en l'apartat 2. Antecedents de la introducció del pla especial, que es farà càrrec de la redacció i execució del projecte d'urbanització, en la seua qualitat de titular del viari perimetral de la parcel·la hospitalària, amb caràcter de domini i ús públic municipal.  
- La conselleria d'Infraestructures i Transport en resposta a la sol·licitud d'informe de l'Ajuntament de Llíria de data 29 de juliol de 2004, va emetre informes el 29 d'octubre i el 28 de desembre de 2004, en els quals accepta incorporar al projecte de construcció de l'autovia la remodelació dels enllaços i el viari lateral en la zona afectada, construint dues glorietes unides per un pas elevat, substituint l'anteriorment projectat, la qual cosa requeria la readaptació del pla especial a aquestes circumstàncies. Així, demana la col·laboració urbanística de l'Ajuntament de Llíria, de manera que facilite l'obtenció dels terrenys necessaris per a incloure aquestes noves connexions, amb la cessió dels que es qualifiquen com a urbans o urbanitzable.  
Posteriorment, es modifica parcialment el pla especial incloent-se les referències derivades dels informes de les conselleries competents. En atendre's a aquests informes, l'Ajuntament de Llíria redacta un nou pla especial i el corresponent estudi d'impacte ambiental i sol·licita novament informe les conselleries de Sanitat i Infraestructures i Transports.   
- En data 22 de març de 2005, la conselleria de Sanitat emet un informe favorable en relació al Pla especial Hospital Comarcal de Llíria, aprovat segons l'acord en Ple de l'Ajuntament de Llíria, en sessió extraordinària celebrada el 17 de febrer de 2005.  
Actualment, la conselleria d'Infraestructures i Transport, no ha emés un informe per estar a l'espera de la possible incidència de la selecció de l'oferta més avantatjosa per a l'adjudicació de les obres de l'autovia en règim de concessió, puga tenir pel que fa a les variants o millores que afecten els accessos a l'hospital.  
- En data 8 de setembre de 2005 el director general de Patrimoni Cultural Valencià comunica a l'Ajuntament de Llíria que per a l'emissió d'informe patrimonial i a aquest efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural, haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, a més de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics, a aquest efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures que s'han d'adoptar si és el cas, conforme a la Llei del patrimoni cultural valencià. Pel que fa al patrimoni paleontològic a la vista de la documentació planimètrica aportada, no resulta necessària cap actuació i no hi ha afeccions d'aquest tipus.  
- En data 5 d'octubre de 2005, el director general del Patrimoni Cultural Valencià, informa favorablement, des de l'estricta òptica patrimonial, el Pla especial de l'Hospital Comarcal de Llíria, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, una vegada presentada la corresponent documentació i evacuats els informes dels seus serveis tècnics.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2.000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració. Tampoc hi ha presència de camins ramaders, regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
D'altra banda, l'àmbit de l'actuació, es troba pròxim a la carretera CV-35, que com s'ha indicat, està previst que siga ampliada i convertida en autovia. Per tant el pla especial haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera:  
- Zona de domini públic: 5 metres, que s'han de comptar de l'aresta exterior de l'explanació (article 32, apartats 2 i 3).  
- Zona de protecció: 50 metres, mesurats des de l'aresta exterior de la calçada més pròxima (article 33.3).  
- Zona de reserva: per a l'ampliació o millora d'una carretera existent.  
- Línia límit d'edificació: 50 metres des de la ratlla blanca més pròxima (vorera d'emergència).  
Aquestes condicions han donat lloc a què en l'ordenació de l'àmbit es preveja una franja de 50 metres d'amplària de separació entre l'autovia i la parcel·la de l'hospital.  
En aquest sentit s'han rebut successius informes de la conselleria d'Infraestructures i Transport, referents a la connexió de l'autovia i l'àmbit del pla parcial, en els quals accepta incorporar al projecte de construcció de l'autovia la remodelació dels enllaços i el viari lateral en la zona afectada, construint dues glorietes unides per un pas elevat, substituint l'anteriorment projectat.   
La implantació de l'ús sanitari en les voltants d'una futura autovia, ja prevista, determina que s'haja d'assegurar el compliment de la normativa vigent: Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, i Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, com també el Decret 266/2004, de 3 de desembre, de la conselleria de Territori i Habitatge, de prevenció i correcció de la contaminació acústica, en relació amb altres activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. Aquestes dues últimes estableixen en el seu annex II, els nivells sonors que són objectiu de qualitat en funció de l'ús previst.  
Consideracions ambientals  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més rellevants per a una correcta planificació ambiental són:  
- Es tracta d'una àrea de cultius agrícoles de secà, en la seua majoria ametlers, oliveres i garroferes, alguns d'ells de considerables dimensions. Cal destacar l'existència d'un habitatge dins de l'àmbit del pla i també una xicoteta séquia.  
- A l'oest del sector discorre la Rambla Primera on es poden trobar canyís (Phragmites sp.) amb algunes restes disseminades de baladre (Nerium oleander) juntament amb diverses espècies de caràcter nitròfil, com l'olivarda (Dittrichia viscosa), les enganxadores (Xanthium spinosum i X. strumarium) o el cebollí (Asphodelus fistulosus). A la vora de la rambla trobem alguns coscolls (Quercus coccifera), arços negres (Rahmnus lyciodes), argilaga (Ulex sp.), etc.  
Cal destacar que prop de la reserva de terrenys per a situar les conduccions i el punt d'abocament de la xarxa de sanejament, hi ha, a l'altre costat de la rambla, una altres dos punts d'abocament de les indústries del polígon industrial Carreses.   
- L'àmbit del pla especial té una vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers. En els terrenys inclosos en aquesta categoria són desaconsellables els usos industrials i residencials intensius per risc de contaminació fisicoquímica de les aigües subterrànies, i els usos agrícoles intensius. Els usos residencials extensius poden ser tolerats sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.   
- En relació amb l'accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot l'àmbit d'estudi es caracteritza per posseir una classificació de grau alt. Cal destacar la presència de dos pous de proveïment municipal pròxims a l'actuació, pous Rambla I i II, segons s'observa en la cartografia de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Atenent a la capacitat agrològica del sòl, és a dir, a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada en la seua part oest i mitjana en la seua part sud-est.  
- Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
- Tot l'àmbit del pla especial correspon a risc baix tant en l'erosió actual, com en l'erosió potencial.  
- La superfície d'actuació no té cap risc d'inundació.  
  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) no existent sòl forestal dins de l'àmbit del pla especial, encara que es troba, en el Turó dels Gossos, a 50 m de la reserva per a ampliació i a 500 m de la parcel·la objecte del pla especial. També es considera sòl forestal el llit de la Rambla Primera.  
  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (abastiment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) es preveu un increment apreciable a causa del desenvolupament i funcionament de l'hospital, per la qual cosa s'hauran de solucionar abans de la construcció.  
- Proveïment. Segons l'informe de l'empresa concessionària del Servei Municipal d'Aigua Potable de Llíria (Aqualia Gestió Integral de l'Aigua SA) discorre en les proximitats de la zona, on es projecta construir el nou hospital, una canonada pertanyent al Servei d'Aigua Potable sobre la qual es podria escometre un ramal per al futur hospital. Les estimacions sobre les dotacions necessàries per al proveïment d'aigua potable que s'inclouen en el pla especial, únicament indiquen que el subministrament tinga un calibre de 4''i que per a altres serveis són:  
- Neteja: 2,5 l/m²/dia  
- Àrees enjardinades: 5,0 l/m²/dia  
- Zones verdes: 10 l/m²/dia  
- Servei contra incendis i semblants: cabal de 1.000 l/minut (16,67 l/seg  
S'indica que en el projecte d'urbanització es concretaran les necessitats reals de tots aquests serveis per a poder donar adequada resposta a la demanda que generen.  
Per un altre costat, segons l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en relació a l'ús sostenible de l'aigua, hi ha recurs hídric suficient per al proveïment d'aigua potable per a l'activitat proposada (73.999 m³/any).   
- Xarxa de sanejament. les aigües residuals es canalitzaran mitjançant clavegueram fins a l'EDAR pròpia de l'hospital, que abocarà els cabals tractats a la Rambla Primera. Com s'estableix en l'article 10.8 de les normes urbanístiques del pla, prèviament a la connexió amb la instal·lació principal de depuració, s'instal·laran sistemes de depuració previs per a residus específics a fi que les aigües abocades complisquen els paràmetres que s'indiquen en aquest, sobre límits de presència d'aigües residuals establits per la CHX i l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals. S'haurà d'incorporar informe o autorització d'abocament de les aigües depurades de l'organisme de conca, i les condicions que ha de complir.  
Pel que fa a les aigües pluvials, s'indica que la xarxa d'evacuació de pluvials haurà de ser separativa respecte de les fecals, i possibilitar la reutilització per a reg de les zones verdes, espais enjardinats i altres serveis. Al mateix temps, s'indica que l'evacuació d'aquesta aigua es canalitzarà en subterrani a la Rambla Primera, per conducció unitària amb les aigües ja depurades provinents de l'EDAR. Per tant s'haurà d'especificar el tractament previ al reg i els paràmetres de qualitat d'aquesta aigua, i incorporar la pertinent autorització de l'organisme de conca.  
- Gestió de residus: els residus generats per l'activitat de l'hospital hauran d'estar gestionats degudament segons la Llei de residus 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, a més de posseir una autorització administrativa de la conselleria de Territori i Habitatge per ser una activitat productora de residus perillosos.  
  
- L'àmbit d'estudi no està travessat per xarxes d'alta o mitjana tensió, però sí que hi ha dues línies elèctriques aèries de mitjana i alta tensió denominades L-2 Casinos i L-12 polígon Carrases pròximes a l'àmbit d'estudi. Aquestes línies hauran de ser subterrànies si discorren per l'àmbit del pla especial quan es proporcione subministrament d'energia elèctrica a l'hospital.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior es formula la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial Hospital Comarcal de Llíria (València), que comprén la requalificació de sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció per ser vulnerable a la contaminació dels aqüífers subterranis a sòl no urbanitzable comú d'una superfície total de 61.956 m², el promotor del qual és l'Ajuntament de Llíria, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Prèviament a la connexió amb la instal·lació principal de depuració, s'hauran d'instal·lar sistemes de depuració previs per a residus específics a fi que les aigües abocades complisquen els paràmetres que s'indiquen en aquest, sobre límits de presència de contaminants d'aigües residuals establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals. Per tant, s'haurà de demanar informe favorable d'aquests organismes en aquest sentit abans de la construcció de l'hospital, en el que s'autoritze l'abocament a la Rambla Primera i les condicions que s'han de complir.  
Pel que fa a les aigües pluvials, s'haurà d'especificar el tractament previ al reg i els paràmetres de qualitat d'aquesta aigua, i incorporar l'autorització pertinent de l'organisme de conca.  
La posada en funcionament de l'hospital estarà condicionada al fet que estiguen executades i finalitzades les actuacions de construcció i posada en funcionament de l'EDAR de l'hospital.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana. Per un altre costat els residus tòxics o perillosos que es produïsquen hauran de ser recollits per una empresa especialitzada, d'acord amb la normativa específica sobre aquest tipus de residus. En tot cas, s'haurà de disposar de la pertinent autorització administrativa de la conselleria de Territori i Habitatge, en tractar-se d'una activitat productora de residus tòxics o perillosos.   
  
3. Per a l'elecció de l'emplaçament concret de les instal·lacions dins de la parcel·la i el disseny detallat de les edificacions, s'ha d'estudiar en major detall l'impacte acústic ocasionat per la proximitat de l'hospital a la futura autovia Llíria - Casinos. Així, s'haurà de realitzar un estudi acústic detallat de l'afecció de la carretera a l'hospital, a ser possible recolzat en mesuraments directes una vegada es trobe en funcionament l'autovia, o si no n'hi ha, mitjançant un estudi acústic que tinga en compte les condicions de generació i propagació del soroll i que determine el valor dels paràmetres establits en la legislació vigent.  
  
A partir de les dades obtingudes s'haurà de definir la distribució i el disseny de les edificacions, els materials que s'han d'emprar, com també la ubicació dels diversos usos previstos, i hauran d'establir-se les mesures correctores concretes (pantalles acústiques, cavallons de terra, etc), a nivell de projecte constructiu, de manera que s'aconsegueixen en l'àmbit de l'hospital els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002 i els límits establits en el Decret 266/2004, de la conselleria de Territori i Habitatge:  
4. Si durant l'execució del projecte s'hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
7. Cal destacar la presència d'exemplars de garroferes i oliveres de port rellevant, que tenen cert valor ornamental i ambiental. Aquests peus hauran de ser conservats in situ en condicions adequades quan siga possible o bé trasplantats a les zones verdes previstes en el pla especial, sense que siguen danyats durant la fase d'obres. Quan això no siga possible, es plantejarà trasplantar a zones pròximes adequades de l'entorn de l'actuació, aquells peus de dimensions considerables.  
  
8. Per a l'enjardinament de les zones verdes i la restauració de terrenys afectats per l'actuació s'hauran d'emprar espècies vegetals autòctones típiques del paisatge mediterrani.   
9. S'hauran de complir les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental establits en l'estudi d'impacte ambiental (inclòs l'estudi acústic) i en el document de síntesi. A més hauran de tenir-se en compte les següents consideracions o puntualitzacions:  
  
- S'hauran de complir els objectius de qualitat i els nivells límit de recepció establits en la legislació vigent ja indicats. Amb aquest fi es realitzarà una avaluació dels nivells de recepció en l'ambient exterior i interior, conforme a la metodologia establida en el Decret 266/2004, de manera prèvia a l'entrada en funcionament de l'hospital, que es realitzarà en els punts més desfavorables o amb valors més restrictius. Aquesta avaluació serà realitzada posteriorment de forma anual, per a comprovar que es continuen complint els nivells de recepció indicats.  
  
- Anualment es realitzaran anàlisis químiques de les aigües subterrànies. S'analitzaran concretament les aigües subterrànies de pous i sondejos situats a les proximitats (pous Rambla I i II, i algun altre pou pròxim situat a menor cota que l'actuació).  
- Es realitzaran amb periodicitat de 30 dies anàlisis químiques, físiques i microbiològiques dels abocaments que aflueixen a l'estació depuradora, prèviament a la connexió a aquesta, per a comprovar que no se superen els límits permesos, els indicats en l'estudi d'impacte ambiental i que no es produeix contaminació radioactiva. Amb la mateixa periodicitat s'haurà d'analitzar l'efluent de la depuradora i l'aigua depurada que s'haja de reutilitzar per a reg, per a comprovar que compleix els paràmetres d'abocament que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
- S'inclouran en el programa de vigilància ambiental les labors d'abalisament de la zona d'obres i l'assenyalament dels exemplars arboris que s'hagen de mantenir, trasplantar o tallar, la vigilància de les obres per a assegurar que no resulte danyat l'arbratge existent que s'haja de mantenir, com també, si és el cas, el control i seguiment de les labors de trasplantament que es proposen.   
- S'haurà d'actualitzar la legislació d'aplicació que s'indica en el programa de vigilància.  
10. De manera prèvia a l'inici de les obres, el promotor haurà de presentar davant de l'administració municipal i davant de la conselleria de Territori i Habitatge, un programa de vigilància ambiental refós, que incloga tots els aspectes mencionats anteriorment, el que estableixen els diversos documents ambientals presentats, amb un calendari aproximat per a l'aplicació del programa i el compromís de presentar una memòria o informe anual.  
11. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental (inclòs l'estudi acústic), en el document de síntesi i les labors de vigilància del programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció de l'hospital, i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 4 de novembre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 173/05-AIA  
Títol: Instal·lació fotovoltaica  
Promotor: Bardomus, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de la conselleria de Territori i Habitatge de Castelló.  
  
Localització: Partida Cova Fumà, 4-1,1 polígon 20, parcel·la 52, Alcalà de Xivert (Castelló).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és una instal·lació fotovoltaica de 100 kW, que ocuparà part de dues subparcel·les (u, v), de la parcel·la 52 del polígon 20, situada al municipi d'Alcalà de Xivert (Castelló). L'activitat s'exercirà en dues subparcel·les pertanyents a una parcel·la propietat del sol·licitant, i el sòl és no urbanitzable de règim comú de normativa general amb ús dominant agrícola.  
L'accés a la mateixa instal·lació es realitza a través de porta metàl·lica de dues fulles amb un mínim de 6 m d'amplària practicada en la tanca metàl·lica perimetral.  
La instal·lació consisteix en un parc solar fotovoltaic de 694 m² de superfície de plaques, que estaran distribuïdes en set grups o files de longitud variable. Els plafons fotovoltaics s'ancoraran sobre estructures metàl·liques i aquestes, al seu torn, sobre bancades de formigó armat.  
El terreny que s'ha d'ocupar per tota la instal·lació serà de 2.867 m².  
El generador solar que s'ha d'instal·lar és de 99.36 kW. Per a aconseguir aquesta potència s'utilitzarà un sistema constituït per 46 branques de 12 mòduls de 180 W en sèrie.  
En la parcel·la apareix una edificació existent que correspon amb una caseta de camp per a apers, d'una sola planta i porxe cobert a l'entrada d'una superfície total de 150 m² de superfície total. L'esmentada construcció es troba situada a l'interior de la subparcel·la u, al nord d'aquesta, i s'emplaça fora dels límits de la instal·lació (recinte tancat). Aquesta caseta no s'utilitzarà ni s'aprofitarà per a l'esmentada activitat, per la qual cosa no s'hi realitzaran reformes o ampliacions.   
  
S'instal·larà una caseta prefabricada portàtil en règim de lloguer, amb les dimensions apropiades per a garantir en el seu interior un lavabo, inodor i zona de vestidor. Aquesta caseta estarà dotada d'un depòsit d'aigua potable i d'un depòsit d'aigües residuals generades amb desinfectant químic adequat. L'empresa subministradora de la caseta serà la que preste els serveis de recollida amb camió ploma una vegada usada i la reemplaçarà per una altra per a posteriors usos.  
Les canalitzacions elèctriques desembocaran en una caseta independent i prefabricada destinada únicament a albergar el convertidor de cc a ca. Aquesta caseta serà de construcció prefabricada de formigó. A continuació d'aquesta caseta es realitzarà una rasa de canalització elèctrica fins a la caseta en què se situarà el centre de transformació de 400 kVA que serà també de formigó.   
La tanca del recinte estarà composta per una tanca metàl·lica de 2 m d'alçària. Cada estructura metàl·lica serà ancorada en un grup de tres bancades de formigó armat, que tindran una profunditat màxima en el terreny de 50 cm, una amplària de 40 cm i una longitud de 2.90 m. Es realitzarà un total de 51 grups de tres bancades, per tant, 153 bancades en total.  
Tramitació administrativa  
En data 15 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal·lació fotovoltaica d'Alcalà de Xivert.  
Ha sigut sotmés a informació pública per la Direcció Territorial de Castelló en el DOGV, constant el certificat de no haver-se presentat cap al·legació al projecte de la planta de generació d'energia fotovoltaica. Així mateix, ha romàs exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert durant el termini de vint dies hàbils, des del 21 de juny.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona on s'assentarà la instal·lació i concretament la parcel·la en qüestió, es troba destinada al cultiu del taronger, i hi ha altres parcel·les limítrofes dedicades al cultiu d'oliveres i ametlers i altres que s'han quedat en desús agrari.  
Per tant la parcel·la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Durant la fase de realització es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs en què es realitzen les rases destinades a albergar les canalitzacions elèctriques i les bancades de formigó armat sobre les quals s'ancoraran les estructures de suport dels plafons fotovoltaics.  
També es realitzarà un condicionament del terreny destinat a albergar les casetes prefabricades per a l'inversor, el centre de transformació i el sistema de posada a terra.   
Posteriorment, es realitzarà una compactació del terreny, abans d'afegir la grava d'insistència.  
Un altre impacte a tenir en compte és el produït sobre el paisatge, podent originar una distorsió de l'equilibri natural i de l'harmonia estètica del lloc de l'emplaçament.   
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Per a pal·liar en la mesura que siga possible l'impacte paisatgístic es proposa com a mesura correctora, la col·locació en tot el perímetre (a la vora de la tanca metàl·lica), de vegetació arbòria a manera d'apantallament vegetal. Es plantaran espècies com el xiprer, deixant-los fins una alçària superior als 2 m.  
D'altra banda, no s'utilitzaran substàncies o composts químics per a la neteja dels plafonls fotovoltaics, utilitzant únicament aigua sense cap additiu. En el cas que es produïsca un vessament accidental, s'haurà d'eliminar aquest vessament i es restituiran els aspectes originals del terreny.  
Respecte al programa de vigilància ambiental aquest haurà de tenir com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, mantenint les instal·lacions en perfecte estat d'ús, no permetent-se vessaments incontrolats, emanacions indesitjades a l'atmosfera i respectant les condicions ambientals de la zona.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons el que indica l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació fotovoltaica, promogut per Bardomus, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'inici dels treballs d'excavació s'haurà de sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.   
2. L'alçària de l'esmentada instal·lació fotovoltaica no haurà de superar els 6 m.  
3. No s'hauran de realitzar abassegaments de materials de cap tipus en les zones interiors o exteriors de les instal·lacions.  
4. En el cas que es produïsca un hipotètic vessament accidental, s'haurà de realitzar l'eliminació adequada d'aquest i es restituiran els aspectes originals del terreny.  
5. No s'hauran de realitzar en les zones confrontants edificacions, camins ni obertures de rases que modifiquen l'entorn.  
6. No s'hauran d'utilitzar substàncies o composts químics per a la neteja dels plafons fotovoltaics, únicament s'emprarà aigua sense cap additiu.  
7. Per a reduir l'aportació a l'impacte visual sobre el paisatge a causa del tipus d'activitat, s'hauran de plantar elements arboris a manera d'apantallament vegetal, deixant-los amb una alçària mínima de 2.50 m.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.