Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5403, del 07-12-2006 (2006/14060)

Resolució de 21 de novembre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5403

Data del DOGV
:   07-12-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/14721


Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 21 de novembre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/14121]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 381/00-AIA Villahermosa del Rio, 151/05-AIA Rafelbunyol, 057/05-AIA Vinalopo, L'Alacantí i La Marina Baixa, 085/05-AIA Picassent, i 370/02-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 21 de novembre de 2006.. La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 381/00-AIA  
Títol: Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400   
Promotor: Diputació de Castelló  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló  
Objecte: Millorar les condicions funcionals de la carretera   
Localització: Villahermosa del Río (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'actuació es localitza al terme municipal de Villahermosa del Río, a la carretera CV-175, que va des de la intersecció amb la carretera CV-190 fins al límit amb la província de Terol, entre els pk 6+500 i 8+400, abans d'arribar al municipi de Villahermosa del Río. La CV-190 va de Castelló a la carretera N-234 per Rubielos de Mora.  
La carretera sobre la qual es fa l'actuació tenia originàriament, segons l'estudi d'impacte ambiental presentat, una calçada d'entre 5,00 i 5,50 m d'ample, amb nombroses revoltes de radi majoritàriament per sota de 30 m i inferior a 15 m en determinats punts.  
L'actuació recollida en la documentació de l'expedient consistia en:  
. Ampliació de l'amplària de la via: secció 7,50/8,00 amb 1 carril per sentit de 3,50 m, vorals de 0,25 m i bermes de 0,25 m. En les revoltes, sobreample de 0,50 m  
. Adaptació del traçat, en planta, a un radi mínim de 50 m, i en alçat, a un pendent màxim de 4,78% i a un paràmetre dels acords verticals que permeten 60 km/h de velocitat específica  
. Construcció de cunetes i 2 obres de pas transversal en el pk 6+770 i el pk 8+180, consistents en voltes de formigó prefabricades de 4,00 x 4,40 m, per a l'encreuament de sengles barrancs  
. Construcció del paviment  
. Senyalització horitzontal i vertical adequada  
Tramitació administrativa  
El 21 de juliol de 2000 la Direcció Territorial de Castelló va remetre informe tècnic sobre el estudi d'impacte ambiental del projecte d'obra conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400. Villahermosa del Río.  
El 7 de setembre la Direcció Territorial de Castelló va remetre un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'obra conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400. Villahermosa del Río .  
Amb aquesta documentació s'inicia l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 381/00-AIA en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la llavors Conselleria de Medi Ambient (actualment de Territori i Habitatge).  
El 10 de juny de 2005 es realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Territori i Habitatge i el 6 de setembre aquest servei remet informe.  
Informes sectorials  
De l'informe sobre l'estudi d'impacte ambiental de l'obra de conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400 en terme municipal de Villahermosa del Río, de la Direcció Territorial de Castelló cal destacar:  
Personal tècnic d'aquests Serveis Territorials visita la zona d'actuació el 6 de juliol de 2000 i comprova el següent:  
. Els talussos apreciats en camp en els desmunts són grans i presenten risc d'inestabilitat a causa del pendent d'aquests, al mateix temps que causen un fort impacte visual.  
. Els talussos dels terraplens [...] tenen un elevat impacte visual.  
. El camí ramader núm. 6 assagador del Pas Reial de la Cadena a Villahermosa del Río es veu afectat pel pas de la carretera, que l'ocupa per trams.  
. Ni els responsables de les obres ni l'estudi d'impacte ambiental fan referència a allò que s'ha previst en l'article 13 de la Llei de camins ramaders [...].  
. L'informe conclou proposant mesures correctores a més de les proposades en l'estudi d'impacte ambiental:  
. Limitació real de la velocitat del projecte als 60 km/h [...] especialment en les zones d'invasió del camí ramader, que haurà de ser convenientment senyalitzada i necessitarà la instal·lació de mecanismes limitadors de la velocitat, com poden ser bandes sonores.  
. [...] complir l'article 13 de la Llei de camins ramaders, sobre realització d'obres públiques sobre terrenys de camins ramaders [...]  
. En els talussos produïts, especialment en desmunt, seria necessària una estabilització correcta [...]. Es recomana la construcció de cunetes de guarda en la part zenital del talús, que desvien el possible escorriment longitudinal, especialment en els llocs de majors alçàries de desmunt.  
És convenient la realització de bermes que eviten caiguda de materials [...]. En les zones no consolidades amb poca alçària de desmunt, si no s'habiliten murets de contenció convé mantenir el pendent per sota de 35º. Si l'alçària dels talussos és gran (major de 5 m), serà inexcusable la construcció dels esmentats murets, que hauran de ser de pedra seca i estar ben integrats amb les formes constructives de la zona.  
Revegetar creant caselles al voltant dels clots, en els desmunts sobre materials no consolidats (no petris).  
. En els talussos de terraplé, que es troben terres remogudes i sense consolidar, convé dur a terme una revegetació correcta, amb espècies invasores d'aquest tipus de terrenys [...] d'un port tal que permeta ocultar els impactes paisatgístics ... al mateix temps que actuar com a pantalla contra el produït pels automòbils. Pel fet que aquests terraplens es troben en les voltants de barrancs es creu més convenient l'ús de vegetació de ribera de caràcter heliòfil [...]. Aquestes espècies poden ser (a més de les contingudes en l'estudi d'impacte ambiental): Populus alba, Populus nigra, Salix atrocinea, Celtis australis, Ulmus minor, etc.  
En les zones més elevades del talús, la revegetació es pot donar amb espècies forestals de caràcter igualment heliòfil, encara que ací convindrà assegurar-se de la realització de caselles, que facilite l'arribada d'aigua a les arrels. Pinus halepensis i Populus nigra en edats primerenques semblen les espècies més indicades per a aquest fi, encara que per a evitar caure en la monoespecificitat, convindria dur a terme una mescla amb les espècies de ribera ja mencionades, especialment en la part mitjana del talús. Aquesta mescla ha de ser acurada i seguir criteris paisatgístics correctes.  
Realització de bermes en els talussos de terraplé més grans. Manteniment dels pendents dels talussos per sota de 35º.  
. En tot cas serà necessari seguir una metodologia correcta i cuidadosa en les accions de restauració que facilite una regeneració real del medi. Es recomana la participació d'especialistes en restauració forestal i paisatgística durant la fase d'obres de correcció, per a dirigir amb bon criteri la realització de les accions correctores.  
De l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi cal destacar el següent:   
En el pla d'actuacions del projecte de PORN s'ha inclòs específicament una actuació denominada: Restauració d'impactes i integració paisatgística de la carretera CV-175, a fi de poder integrar les infraestructures amb els objectius d'aquest pla de desenvolupament sostenible en funció de la conservació de la qualitat del medi ambient i del paisatge.  
[...]  
... aquest servei informa favorablement el projecte de referència, sempre que s'apliquen efectivament les adequades mesures correctores d'integració paisatgística i de minimització d'impactes ambientals negatius, en tot el tram de la carretera CV-175 que haja sigut preparada i es trobe dins de l'àmbit del PORN, estiga dins o fora del projecte de referència ... Les actuacions mínimes que s'hauran de realitzar seran:  
. Abordar la correcció de l'estabilitat dels talussos de desmunt i terraplé on siga necessari...  
. Es recobriran amb terra vegetal tots els desmunts i terraplens existents.  
. Es plantaran espècies arbòries i arbustives autòctones adequades, tant a peu de tots els talussos com en les bermes i en les àrees lliures generades en l'antiga carretera...  
. S'haurà de justificar el funcionament correcte del sistema global de drenatge...  
. S'haurà de comprovar l'efecte sobre l'erosió, i els possibles arrossegaments i sedimentacions sobre llits...  
. En els trams en què s'haja construït un escullerat, es justificarà mitjançant fotografia que aquest s'assembla el més possible al substrat rocós existent en les proximitats...  
. S'haurà de justificar que realment s'han deixat punts de pas per a la fauna, que són suficients i adequats.  
. Es complisca efectivament l'article 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
. En tots els trams de carretera abandonats que no siguen estrictament necessaris per a l'accés a les finques existents, es procedirà al ripat del paviment i a l'extensió d'una capa de terra vegetal, on es plantaran espècies autòctones.  
Afeccions legals  
Espais naturals protegits  
L'actuació està dins de l'àmbit del projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del massís de Penyagolosa, iniciat per Ordre de 13 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Xarxa Natura 2000  
L'actuació està dins del lloc d'interés comunitari (LIC) Penyagolosa, inclòs en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, i dins de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Penyagolosa, proposada l'any 2002.   
Camins ramaders  
L'actuació afecta el camí ramader núm. 6 assagador del Pas Reial de la Cadena de Villahermosa del Río d'ample legal 8,00 m.  
Domini públic hidràulic  
El tram de carretera creua dos llits naturals, en el pk 6+770 i pk 8+180.  
Consideracions ambientals  
Cal assenyalar, en primer lloc, que l'execució de les obres corresponents al projecte Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, estaven en avançat estat d'execució quan es remet l'exemplar de l'estudi d'impacte ambiental de l'expedient 381/00-AIA.  
El 9 de juny de 2005 personal del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza nova visita de camp a la zona afectada per les obres i comprova que aquestes estan executades en la seua totalitat.  
Ja que les obres ja estan executes, en aquest expedient no és possible fer una avaluació d'impacte ambiental pròpiament dita (que hauria de ser prèvia i preventiva) sinó que es procedeix a avaluar els impactes residuals generats per l'execució de l'obra.  
En segon lloc, de la comparació entre l'estudi d'impacte ambiental i l'actuació executada s'observen determinades diferències fonamentals amb conseqüències negatives des del punt de vista ambiental, que són les que s'enuncien a continuació:  
. L'estudi d'impacte ambiental plantejava la modificació de la secció transversal de la carretera per a fer-la d'ample 7,50/8,00 m en recta, amb 1 carril per sentit de 3,50 m, voral de 0,25 m i berma de 0,25 m. En l'actuació executada no hi ha bermes en tots els trams a peu de talús de desmunt, de manera que si hi haguera despreniments de materials del talús, aquests caurien directament a la calçada.  
. En l'estudi d'impacte ambiental també es preveia la construcció de cunetes en ambdós marges per a recollir els escorriments. En la data de visita a l'obra no s'hi havien construït aquestes cunetes. Es desconeix com s'ha resolt el drenatge longitudinal de la carretera.  
. La diferència més notable que s'observa és l'alçària real dels desmunts, molt superior a la descrita en el plànol núm. 5 de l'estudi d'impacte ambiental (perfil longitudinal), amb un màxim de 7,474 m en el pk 6+700, arribant en la realitat puntualment alçàries d'al voltant de 20 m.  
. Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental consistents en l'execució de bermes en els talussos que foren superiors a 5 m no s'han aplicat.  
. L'estudi d'impacte ambiental presentava un programa de revegetació que preveia la implantació de vegetació en els talussos en terraplé de més d'1,00 m, en els de desmunt de més de 2,50 m i en les àrees lliures de l'antiga carretera no reutilitzables per a altres fins. No obstant això, sobre el terreny es van observar talussos de desmunt sense cap tipus de revegetació i zones revegetades que no han respectat els criteris del pla de revegetació de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a tipus i espècies que s'han d'utilitzar.  
En aquest sentit, aquesta declaració d'impacte ambiental de l'expedient 381/00-AIA es pronuncia sobre els impactes residuals causats per l'execució de les obres de conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, amb l'objecte d'establir els criteris adequats per a dur a terme correctament el procés de restitució previst en l'article 37 del Decret 162/1990.  
A continuació s'assenyalen els elements ambientals afectats de manera important pel projecte i la identificació i valoració dels corresponents impactes residuals. Aquests elements seran objecte del projecte de restitució:  
. Fauna i flora: l'obra és una barrera al pas de fauna, la qual cosa es considera que té un impacte residual moderat. S'ha destruït massa forestal sense regeneració adequada, i s'ha causan un impacte residual sever.  
. Paisatge: les obres no estan de cap manera integrades en l'entorn de muntanya i bosc. Els desmunts alts de paret nua sense revegetar són visibles a distància. S'ha construït algun mur a peu de talús d'aparença totalment artificial. Per tant s'observa un impacte residual sever sobre el paisatge.  
. Geomorfologia: l'obra ha alterat aquest element significativament perquè s'han deixat parets quasi verticals sense vegetació, en les quals es poden donar, a més, problemes d'inestabilitat. Per això s'estima que hi ha un impacte residual sever sobre la geomorfologia.   
. Escorriment: el drenatge longitudinal de la carretera no està resolt. Podria haver-hi problemes d'erosió i arrossegament de materials per l'escorriment superficial. En aquest aspecte s'ha produït un impacte residual moderat.  
. Llits naturals: l'obra creua dos llits naturals mitjançant terraplé i volta de formigó prefabricada. Amb aquest tipus d'obres s'ocupa tot el llit en la secció de pas, la qual cosa significa alterar totalment l'aspecte i el funcionament natural del llit i dificultar el trànsit de fauna, per tant s'observa un impacte residual sever.  
. Camins ramaders: l'obra afecta el camí ramader núm. 6, i és d'obligat compliment la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
. Patrimoni historicoartístic i cultural: l'estudi d'impacte ambiental no conté cap informació sobre valors del patrimoni historicoartístic i cultural. S'ha comprovat el llistat de patrimoni cultural valencià i no hi ha jaciments inventariats en la zona d'actuació. No obstant això, ja que l'actuació està executada, no es pot determinar si s'afectarà algun valor arqueològic o etnològic durant les obres.  
En tercer lloc cal assenyalar la Directiva 92/43/CEE (traslladada a l'ordenament espanyol per Reial decret 1997/1995), article 4, apartat 5:  
Des del moment que un lloc figure en la llista a què es refereix el paràgraf tercer de l'apartat 2, quedarà sotmés al que disposen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 6.  
El paràgraf 3r de l'apartat 2 diu:  
La llista de llocs seleccionats com a llocs d'importància comunitària, en què es faran constar els llocs que alberguen un o diversos tipus d'hàbitats naturals prioritaris o una o diverses espècies prioritàries, serà aprovada per la comissió mitjançant el procediment mencionat en l'article 21.  
I l'article 6 apartat 3:  
3. Qualsevol pla o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta, puga afectar de manera apreciable els esmentats llocs, ja siga individualment o en combinació amb altres plans i projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc, tenint en compte els objectius de conservació d'aquest lloc. A la vista de les conclusions de l'avaluació de les repercussions en el lloc i supeditat a allò que disposa l'apartat 4, les autoritats nacionals competents només es declararan d'acord amb aquest pla o projecte després d'haver-se assegurat que no causarà perjudici a la integritat del lloc en qüestió i, si procedeix, després d'haver-lo sotmés a informació pública.  
La Comunitat Valenciana va proposar una llista de LIC en 1997. La llista definitiva va ser aprovada per Acord del Govern Valencià el 10 de juliol de 2001 i en ella ja figura el LIC Penyagolosa, per la qual cosa aquesta actuació hauria d'haver fet un estudi adequat dels hàbitats afectats per aquesta i proposar un tractament apropiat dels impactes corresponents. En l'estudi d'impacte ambiental no es fa tractament algun d'aquests elements.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix, segons allò que preveu l'annex I de l'apartat 8. a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
. En l'expedient no s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, ja que l'actuació s'ha executat abans de la finalització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Respecte a l'actuació: Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, promoguda per la Diputació de Castelló i executada abans de la finalització del corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental, s'estima que té impactes residuals moderats i severs i, per tant, es considera a l'efecte ambiental acceptable, només si es du a terme la restauració de l'entorn afectat per l'obra, d'acord amb els condicionants que s'hi exposen en el punt segon.  
Segon  
Se supedita l'acceptació ambiental del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Elaborar un projecte de restauració natural i paisatgística que comprenga, com a mínim, l'àmbit territorial afectat per les obres de, Conservació i millora de la carretera CV-175 entre pk 6+500 i pk 8+400, és a dir, tots aquells espais que han sigut alterats o utilitzats per a la realització de l'obra.   
Respecte al projecte de restauració, haurà de ser elaborat per especialistes i tindrà com a objecte restablir, almenys, els elements següents:  
. Fauna: s'haurà de corregir l'efecte barrera causat per la carretera plantejant passos de fauna adequats a les espècies que habiten en la zona.   
. Flora: s'haurà d'escometre la restauració forestal o revegetació dels espais que han quedat sense vegetació (talussos, trams de l'antiga carretera en desús, llits, etc.), amb espècies de tipus adequat a l'entorn en què es troba la carretera.  
. Paisatge: s'haurà d'estudiar la integració paisatgística de l'obra apropiada a l'entorn en què es troba.  
. Geologia: s'haurà d'escometre la correcció de l'estabilitat de talussos de desmunt i terraplé on siga necessari, així com el tractament de l'escorriment superficial amb un adequat sistema de drenatge.  
. Llits naturals: s''hauran d'estudiar els punts de pas de la carretera pels llits naturals i la seua compatibilitat amb l'ús que la fauna fa d'ells, plantejant alternatives on siguen una barrera per al pas de fauna. També s'estudiarà la recuperació del seu aspecte natural amb alternatives més permeables i que ocupen menys sòl (ponts en compte de terraplé i canella, per exemple).  
. Camins ramaders: s'haurà de comprovar el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, i proposar-hi solucions si és el cas.  
. Patrimoni historicoartístic i cultural: s'estudiarà l'existència de valors d'aquest tipus; en tot cas, el promotor haurà de sol·licitar el corresponent informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat de l'actuació (la restauració) amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià. El contingut d'aquest informe s'integrarà en el projecte de restauració com un condicionant més.  
. La programació de les obres d'execució del projecte de restauració haurà de tenir en compte les restriccions temporals que existeixen durant l'època de cria de les aus que nien en les proximitats de la zona.  
2. El projecte de restauració es presentarà, per a ser informat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en un termini màxim de sis mesos des de la data de notificació de la present resolució. Una còpia de l'informe favorable haurà de ser presentada davant d'aquesta Direcció General. L'execució del projecte de restauració es durà a Terme sota la supervisió de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 151/05-AIA  
Títol: Indústria de tractaments superficials per galvanotècnia  
Promotor: Tecnogalvano, SA  
Localització: C/ la Pau, 11 . Rafelbunyol (València)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitage de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Tecnogalvano, SA, és una indústria del sector siderúrgic i activitat de la galvanotècnia afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 2.6 (instal·lacions per al tractament de superfície de metalls..., amb volum de cubetes superior a 30 m³...), en les instal·lacions de la qual en el c/ la Pau, 11 . Rafelbunyol (València) realitzen l'esmentada activitat i amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
Tecnogalvano, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà consolidat d'ús industrial, en la zona d'ordenança V: polígon industrial del municipi de Rafelbunyol, expressat en el certificat municipal expedit el 18/12/03.  
La nau amb una superfície de 1.300 m² ocupa la totalitat de la parcel·la, afronta a l'oest i sud, amb altres activitats industrials  
Les instal·lacions industrials consten de diverses línies clàssiques de bótes amb diverses variants, amb unes etapes prèvies com són el desgreixatge i poliment, i disposa de línies de recobriment i 4 d'acabat, específiques per a cromat, daurat, níquel negre i llautonat, amb una sèrie de bótes de llavada en cadena, intercalades entre les diferents etapes del procés, que generen una important quantitat d'aigües residuals i banys de caràcter perillós, procedents de les diferents bótes i rentades, i aquestes últimes són portades a la depuradora, les aigües de la qual, depurades, són abocades al clavegueram municipal, i disposen de permís d'abocament des del 6/5/2002.  
Es nodreix d'aigua de pou amb permís d'enllumenament de la CHJ de 5/3/2003 i d'aigua municipal.  
Els focus d'emissions són la caldera, els bafs de les bótes (es disposa de 7 campanes, i de l'eixida de l'aspiració del cicló de la pols de polidores.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres ànodes de coure llautó i níquel i els corresponents banys àcids (nítric i clorhídric fonamentalment) i altres productes de procés bàsicament percloretilé com desgreixant, pasta i discs de polir i una àmplia gamma de sals de caràcter perillós com ara cianurs, clorurs, sulfats, etc, dels diferents acabats, com també altres productes auxiliars, i com a fonts d'energia, gasoil i electricitat.  
Antecedents  
No en consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Tramitació administrativa  
En data 16 de març de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 12 de juliol de 2005 la Direcció General de Qualitat Ambiental el sotmet a informació pública, i es publica en el DOGV 5047.  
En data 15 de setembre de 2005 l'Ajuntament de Rafelbunyol, expedeix el certificat en què s'assenyala que després d'haver sigut exposat des del 13 de juliol fins al 17 d'agost de 2005, i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
El 20 de setembre de 2005 la DGCA informa que no es van presentar al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
La indústria té llicència d'activitat des del 24/1/1995.  
La indústria té autorització d'abocament al clavegueram municipal.  
La indústria té permís d'enllumenament d'aigües subterrànies.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La indústria de la galvanotècnia requereix moderats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup C en l'epígraf 3.1.1 Generadors de vapor de capacitat de producció inferior a 20 t/h.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims pel que hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos.   
És l'abocament d'aigües residuals industrials punt fonamental que cal controlar-ne la qualitat, com també ha de garantir-se la impermeabilització de les bótes i canaletes.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament i és productora de residus i que se la classifica dins del grup C segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents les campanes d'extracció i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, i sorolls, com també l'originat per l'abocament de les aigües residuals i banys esgotats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta és compatible, i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctes  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Falta el mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA, a fi de corroborar les estimacions exposades. Haurà d'aportar en el termini màxim de 3 mesos un complet estudi d'immissió de soroll en zones de major afecció, fent una anàlisi dels focus productors de soroll. Havent de realitzar amb aquest fi un control de soroll en les dues situacions: parada totalment i en plena activitat. I en cas necessari aportar la proposta de mesures correctores.   
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 4 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, dels que 3 corresponen a emissions contínues, per la qual cosa l'altre focus, en funció de les previsions d'utilització hauran o no de ser considerat com a tal, i en aquest cas sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En les bótes: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, ClH i probablement COV procedents del desgreixatge.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3, s'hi estableixen els següents límits en xemeneies dels processos de:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
 NOx 300 ppm  
 CO 500 ppm  
Cl 230 mg/m³  
SO2 4.300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
La indústria es troba recollida en el grup C, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la xarxa municipal.  
La indústria disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries, en un únic punt d'abocament. Les aigües industrials es recullen i tracten en depuradora mitjançant procés fisicoquímic. La contaminació del subsòl és un punt que s'ha de tenir especial control a pesar d'estar formigonada la planta, atés el caràcter corrosiu i poder contaminant de les aigües de procés i residuals.  
Les xemeneies no tenen elements anticontaminació, excepte el focus núm. 2 que disposa de cicló.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, i s'assenyala únicament la impermeabilitat de les basses, i s'indica que no es preveu cap tipus de contaminació subterrània.   
No es detallen les condicions de les zones d'emmagatzemament de matèries primeres. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües, olis lubricants esgotats, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte, un magatzem cobert adossat a la nau principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat g) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per al tractament de superfície de metalls, quan el volum de les cubetes per al tractament siga superior a 30 m³, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Tecnogalvano, SA, que s'ha d'implantar al camí Foya Ferraes, s/n, del terme municipal de Rafelbuñol (València), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
5) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se allò que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
6) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
7) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual, igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
8) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de Cl, NO2, COV, CO, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'octubre de 2005. La directora general deGestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 057/05-AIA  
Títol: Proveïment d'aigua a les comarques del Vinalopó, l'Alacantí i la Marina Baixa (Alacant)  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: A les comarques del Vinalopó, l'Alacantí i la Marina Baixa (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El projecte preveu la construcció d'un conjunt d'infraestructures per a poder donar continuïtat a la circulació d'aigües que siguen transferides mitjançant la conducció Xúquer-Vinalopó programades en el Pla Hidrològic del Xúquer, indicant en la memòria del projecte que queda aquest projecte condicionat i supeditat a la interconnexió Xúquer-Vinalopó, el projecte de la qual finalitza amb un salt hidrològic al turó d'Alhorines, i quedant fora de l'àmbit d'aquest projecte de proveïment qualsevol consideració sobre l'origen de l'aigua transvasada i el punt de presa d'aquesta.  
El projecte s'inicia per tant a partir de la presa d'Alhorines i les obres que s'han de realitzar comprenen:  
A. Conducció d'adducció. Tram inicial: Conduccions d'acer helicosoldat de 4.140 m de longitud (dues conduccions de reg marge dret de 1.400 mm 1.800 mm i una conducció de proveïment d'aigua bruta de DN 1.400 mm).  
B. Embassament regulador: En què s'emmagatzemarà l'aigua bruta per al posterior tractament d'aquesta en l'estació de tractament d'aigua potable. La ubicació prevista és al costat de l'estació de tractament d'aigua potable en El Morrón. Es tracta d'un embassament de materials solts amb làmina impermeabilitzant de polietilé, de forma en planta triangular arredonida, amb les característiques següents:  
. Capacitat útil de 943.229 m³ i capacitat total de 1.030.617 m³.  
. La diferència de cota és de 12 m des de la cota de solera mínima (541 msnm) a la cota de coronació (553 msnm), l'alçària de resguard és de 2 m.  
. El talús interior és de 3H:1V i el talús exterior de 2H:1V.  
. Amb una amplària de 8 m de corredor de coronació.  
. Superfície total en planta de 158.788 m².  
. Longitud de corredor interior de 1.319 m i longitud exterior de corredor de 1.370 m.  
C. Estació de tractament d'aigua potable (ETAP) i depòsits d'aigua tractada:   
ETAP: La planta tindrà una capacitat de tractament de 1.200 l/s en tres línies de 400 l/s, en la qual es realitzarà un tractament fisicoquímic amb oxidació intermèdia amb ozó i desinfecció final amb clor gas o diòxid de clor. Haurà de disposar així mateix d'un tractament dels fangs generats en el procés de depuració.  
Depòsits d'aigua tractada: Es construiran tres depòsits situats a la vora de l'ETAP amb una capacitat de 50.000 m³ cadascun, i permetrà, per tant, una capacitat d'acumulació de 150.000 m³ en total.  
D. Conducció d'adducció. Trams intermedi i final.  
D1. Tram intermedi: Dues conduccions de reg de 10.620 m i 10.880 m de longitud (DN 1.400 mm i 1.800 mm cada una) d'acer helicosoldat i conducció de proveïment de 10.370 m constituïda per dues conduccions DN 900 de formigó armat amb camisa de xapa.  
D2. Tram final: Format per:  
. Conducció de proveïment de Santa Eulàlia: de 7.315 m de conducció DN 900 mm de formigó armat amb camisa de xapa.  
. Conducció de proveïment Peñarrubia: de 8.233 m de conducció DN 900 mm de formigó armat amb camisa de xapa.  
E. Conducció de transport: de 21.513 m amb dues conduccions DN 600 mm de fosa dúctil.  
F. Depòsits de proveïment de Calderones.  
Dos depòsits de 25.000 m³ cada un d'ells, en dues naus o gots rectangulars de formigó armat, amb 5,00 m d'alçària lliure interior i 4,50 m d'alçària útil.  
G. Depòsit de proveïment Pla de l'Olivera.  
Un depòsit de 10.000 m³ en dues naus o vasos rectangulars de formigó armat, amb 5,00 m d'alçària lliure interior i 4,50 m d'alçària útil.  
H. Ramals de distribució. Derivacions a nuclis de població.  
. Ramal de Villena 2.171 m de conducció DN 300 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Salines-Monòver 8.674 m de conducció DN 300 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545. Estació de bombament, amb tres bombes de Q = 130 m³/h, H = 80 mca i 75 CV  
. Ramal de Sax 1.443 m de conducció DN 200 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545. Estació de bombament, amb tres bombes de Q = 60 m³/h, H = 115 mca i 50 CV  
. Ramal d'Elda 1.724 m de conducció DN 400 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545. Estació de bombament, amb tres bombes de Q = 220 m³/h, H = 45 mca i 60 CV  
. Ramal d'Asp 11.536 m de conducció DN 200 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Mutxamel 1.746 m de conducció DN 200 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. Ramal de Xixona: Dues conduccions:  
. 13.240 m de conducció DN 250 mm de fosa dúctil segons norma UNE-EN 545.  
. 7.026 m de conducció DN 280 mm de polietilé d'alta densitat (PE 100 AD), PN 16,  
Segons norma UNE-EN-12529.  
. Cinc estacions de bombament. Quatre, amb tres bombes de Q = 55 m³/h, H = 85 mca i 40 CV. Una, amb tres bombes de Q = 55 m³/h, H = 75 mca i 30 CV.  
Les obres es completen amb un sistema de control centralitzat; camins de servei; arquetes de presa, ventoses, desguassos i interconnexions; obres d'encreuament en clava d'autovies, carreteres i línies fèrries; reforços en previsió de futures infraestructures (autovies i línies fèrries d'alta velocitat); obres singulars d'encreuament de barrancs; conduccions d'enllaç, sobreeixidor i desguassos amb la bassa de regulació i planta de tractament; connexions de serveis, energia elèctrica, aigua potable i telefonia; accés de vehicles; sanejament; reposició dels serveis afectats per les obres.  
2. Alternatives  
Es planteja una altra alternativa per a la ubicació de l'embassament regulador i l'ETAP, a més de en El Morrón, amb localització en Peñarrubia. Triant la primera fonamentalment per necessitar un moviment de terres quatre vegades menor.  
Per a la conducció principal de transport es plantegen tres alternatives que discorren pels dos corredors naturals des del nord de la província d'Alacant fins a la costa: corredor del Vinalopó i el corredor del Montnegre.  
El corredor del Vinalopó es planteja com la solució natural per al traçat de les conduccions, presentant una tendència descendent des de l'interior cap a la costa, presentant l'avantatge que permet el funcionament per gravetat i com a inconvenient el que per ell ja discorren diverses conduccions, com també l'autovia A-31, la línia ferroviària l'Encina-Alacant i la futura línia fèrria d'alta velocitat Madrid-Alacant.  
El corredor del Montnegre, indica que no es troba tan saturat, però precisa d'una impulsió per a arribar a la Foia de Castalla i discorre per una orografia abrupta, per la qual cosa s'opta per l'alternativa anterior.  
S'estudien així mateix alternatives detallades per a cada tram i ramals específicament, com també per a la ubicació dels depòsits de Calderones i Pla de l'Olivera.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
La Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet en data 31 de maig de 2005 el projecte, estudi d'impacte ambiental i el certificat d'informació pública.  
El projecte i estudi d'Impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Infraestructura i Transport en el DOGV núm. 4966, de 15/03/ 2005, i en el BOE de 12/03/2005, i no s'han formulat al·legacions a aquest segons el certificat remés.  
2. Informes obrants en l'expedient:  
Del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat s'emet un informe sobre les afeccions a microreserva, fauna i flora protegides, en el qual s'indica el següent:  
El projecte comprén múltiples conduccions, diversos depòsits d'aigua, una estació potabilitzadora i totes les infraestructures associades, per la qual cosa comporta nombroses afeccions sobre el sòl, la vegetació i la fauna que no obstant això, queden bastant minimitzades en discórrer en gran part per zones humanitzades i ja fortament alterades.  
Les afeccions al medi més greus que previsiblement causaran les obres són les següents:  
. El pas de la conducció per la microreserva de flora del Polovar.  
. El pas de la conducció per la serra de Salinas (afecció a hàbitats).  
Pel que fa a l'afecció a la microreserva, cal informar el següent:  
Conforme a l'article quart del Decret 218/1994, de 17 d'octubre, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies denominada microreserva vegetal (DOGV núm. 2379, de 3 de novembre de 1994), estan prohibides:   
. L'extracció d'arrels o altres parts subterrànies de les plantes (article 4.1)   
. Depositar elements o substàncies sòlides... susceptibles de causar danys greus a les plantes (article 4.1.a)   
. Realitzar extraccions de sòl o roques amb risc de causar danys a les plantes (article 4.1.c)   
. El trànsit amb vehicles (article 4.1.d)   
Les anteriors prohibicions poden alçar-se mitjançant autorització de la D. G. de Gestió del Medi Natural emesa per raons científiques, educatives o de conservació. Normalment les ordres de declaració de cada microreserva transfereixen aquesta potestat d'autorització als directors territorials.   
L'Ordre de 13 de novembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 11 microreserves vegetals en la província d'Alacant (DOGV núm. 4390, de 2 de desembre de 2002), indica en l'article segon que: No es consideraran com a part de les microreserves, les pistes forestals o carreteres i les construccions (edificacions, vèrtexs geodèsics, antenes,...) preexistents dins dels límits establits per a cada una d'elles.   
Conforme a això, es podria acceptar l'afectació a la microreserva de Miramontes l'establiment d'una nova infraestructura si:   
1) La infraestructura que s'ha de construir transcorrerà per un camí preexistent   
2) Durant l'obra no s'afectarà en cap moment allò que aquesta mas allà de la cuneta .abocant terra, penetrant vehicles en la zona natural per a girar o deixar pas, etc..   
3) La infraestructura generada no donarà lloc a efectes secundaris posteriors sobre la vegetació.  
Del traçat presentat pel projectista es desprén que la infraestructura no discorre per cap camí preexistent, per la qual cosa l'actuació resulta incompatible amb el manteniment de la microreserva.  
Pel que fa al pas de la conducció pel LIC Serra de Salinas, afectant hàbitats prioritaris, hauria d'estudiar-se la possibilitat de modificar el traçat, evitant l'afecció al LIC. De no ser això possible, els promotors hauran de realitzar una cartografia detallada dels hàbitats prioritaris de l'entorn del camí pel qual discorrerà la traça, a fi de poder comprovar i justificar la seua no-afecció per les obres realitzades.  
Com a mesura correctora de l'impacte en general, hauria d'intentar-se que el traçat discorrega .com ho fa en gran part. per carreteres i camins. No sembla lògic que en alguns trams, això no obstant, per exemple el que voreja la llacuna de Salinas, no discórrega pel camí pròxim. Una altra mesura correctora important és el disseny acurat de tots els elements de transport d'electricitat a depòsits d'aigua i resta d'estructures que puguen necessitar subministrament elèctric, de manera que no puguen produir electrocució d'aus, com també dotar de salvaocells les línies necessàries. Es fa notar que el passat any es va electrocutar una cria d'àguila reial en la línia elèctrica pròxima pertanyent a Aiguas Potables de Alicante.  
D'altra banda, pel que fa a la concepció del projecte, convé tenir en compte que la seua finalitat és, en part, compensar l'excessiva extracció del recurs hídric en la comarca de l'Alt Vinalopó i aquesta excessiva extracció no sols ha afectat el medi agrícola, sinó també el medi natural, que és el que més s'ha vist perjudicat. Les zones humides de la comarca estan seques i contaminades i la flora i fauna lligada a aquestes, desapareguda i quasi extinta. La distribució de l'aigua per mitjà de canonades, si bé permet una major eficiència en la seua gestió, fa que el medi aquàtic original no es beneficie de l'aportació d'aquests recursos; ni el riu Vinalopó ni les séquies i canals associats a aquest tindran possibilitats de recuperar-se. En aquesta situació, s'inverteix la lògica de gestió dels recursos hídrics, discorrent pels rius i séquies superficials les aigües residuals procedents de depuradores no totalment funcionals i per canonades soterrades les aigües de qualitat. Això comporta un perjudici molt greu per a la fauna i flora lligada al medi aquàtic que queda sense possibilitat de regenerar-se.  
En aquesta situació, el projecte hauria de contenir mesures correctores que permeteren regenerar alguna representació dels ecosistemes hídrics de l'Alt Vinalopó, tant algun tram fluvial com de tolles i llacunes, permetent així el manteniment de la flora i fauna lligada a aquestes i, en particular, de les poblacions del fartet del Vinalopó, espècie catalogada en perill d'extinció. Aquestes mesures correctores podrien englobar-se dins d'un pla d'acció per a recuperar les poblacions del fartet d'interior, al seu torn inclòs en el pla de recuperació de l'espècie. En cas de resultar necessari, el seu finançament podria realitzar-se mitjançant el pressupost contingut en el projecte per a mesures correctores, en gran part innecessàries. El projecte podria elaborar-se abans de l'inici de les obres, de manera que l'execució d'aquest es realitzara al mateix temps que les obres de les conduccions, a fi d'aprofitar maquinàries i mitjans i abaratir les despeses.  
Afeccions legals  
. En el transcurs dels traçats projectats resulten implicats llocs amb diversos graus de protecció ambiental:  
. En el tram intermedi de la conducció d'adducció (comprén conduccions de reg i conduccions de proveïment) es travessa la microreserva de Miramontes, resultant d'aplicació el que estableix l'Ordre de 13 de novembre de 2002 de la Conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, de 2 de desembre de 2002). En l'estudi s'indica que discorre el camí que creua la microreserva, no obstant això, segons el traçat que es grafia en els plànols no pareix coincidir amb camins existents, almenys de les dimensions necessàries perquè transcórreguen les dues conduccions de reg i dos de proveïment.  
. En el tram final de la conducció d'adducció s'encreua per la seua banda més oriental el LIC de Serra Salinas, transcorrent la traça per damunt d'un camí ramader (assagador de les Delícies a la Mina).  
. Hi ha diversos camins ramaders afectats per les obres, per la qual cosa s'haurà de complir allò que s'ha establit per a aquestes en la Llei 3/1995, de camins ramaders, disposant de les autoritzacions preceptives.  
. El tram intermedi de la conducció discorre pròxim al perímetre de la cara oriental de la zona humida denominada Laguna i Saleros de Villena.  
. L'embassament regulador que se situa a la vora de l'ETAP en El Morrón respon a la classificació de gran presa, per la qual cosa s'haurà de complir a allò que s'ha establit per a aquestes en l'Ordre de 12 de març de 1996, per la qual s'aprova el Reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments (BOE núm. 78, de 30 de març de 1996).  
. En tractar-se d'obres que integren el sistema de proveïment d'aigües de consum públic haurà de complir les condicions establides per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45, de 21/2/2003).  
Consideracions ambientals  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són:  
A) En les conduccions:  
. Sobretot en el procés de construcció per les afeccions a la flora i la fauna a causa de l'eradicació de la vegetació per moviment de terres, així com per l'ocupació de sòl per a l'abassegament de materials i depòsits temporals de l'extracció de terres. Es generaran residus fonamentalment de tipus inert de materials excedentaris que hauran de retirar-se a abocadors autoritzats.  
En el traçat de les conduccions poden resultar afectades diverses figures amb diversos graus de protecció dels valors naturals existents, resultant més rellevants les següents:  
a-1. Afecció a la microreserva de Miramontes en el traçat del tram intermedi de la conducció d'adducció (comprén conduccions de reg i conduccions de proveïment), resultant d'aplicació allò que estableix l'Ordre de 13 de novembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, de 2 de desembre de 2002). En l'estudi s'indica que discorre pel camí que creua la microreserva, no obstant això, segons el traçat que es grafia en els plànols no sembla coincidir amb camins existents, almenys de les dimensions necessàries perquè transcórreguen les dues conduccions de reg i dos de proveïment.   
En l'article 4.1 del Decret 218/1994, de 17 d'octubre (DOGV núm. 2379, de 3-11-94), pel qual es crea la figura de protecció d'espècies denominada microreserva vegetal, estan prohibides una sèrie d'actuacions, excepte resolució expressa favorable de la Direcció General de Conservació del Medi Natural emesa per motius científics, conservacionistes o educatius, entre les activitats prohibides es troben: l'extracció d'arrels o altres parts subterrànies de les plantes, depositar elements o substàncies sòlides susceptibles de causar danys greus a les plantes realitzar extraccions de sòl o roques amb risc de causar danys a les plantes, el trànsit amb vehicles,.... Activitats que resultarien incompatibles amb l'execució de les obres en el cas que aquestes hagueren de realitzar-se fora de l'àmbit exclusiu de camins preexistents que, d'acord amb l'article segon de l'Ordre de 13 de novembre de 2002, no es consideren part de la microreserva.  
a-2. En el tram final de la conducció d'adducció (pel qual transcorren únicament conduccions de proveïment d'aigua potable) s'encreua per la seua banda més oriental el LIC de Serra Salinas, transcorrent la traça per damunt d'un camí ramader (abassegador de les Delícies a la Mina), segons s'indica en la documentació presentada.  
a-3. El tram intermedi de la conducció discorre pròxim al perímetre de la cara oriental de la zona humida denominada Laguna i Saleros de Villena.  
L'execució de les conduccions en aquests trams ha de ser especialment curosa per a no afectar els hàbitats prioritaris existents, tant per l'ocupació de terrenys per la mateixa conducció, com pels llocs de depòsit de materials o parc de maquinària i la resta d'operacions necessàries per a les obres que s'han de realitzar.  
B) A la vista de l'informe emés pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, una valoració rellevant mereix la situació de degradació dels ecosistemes hídrics de l'Alt Vinalopó a causa de la precària situació dels recursos hídrics existents i que estan afectant el medi natural, en especial les zones humides i la flora i fauna lligada a les mateixes, i en concret a espècies protegides en perill d'extinció com és el fartet del Vinalopó. En aquest sentit s'està elaborant pel Servei precitat un pla de recuperació del fartet que podria coordinar-se amb un pla d'acció que preveja l'aportació de recursos hídrics a partir del projecte objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental, adoptant mesures correctores que permeten efectuar actuacions que compensen els efectes adversos del transport hídric per canonada soterrada en compte d'utilitzar els llits fluvials existents. Per això, s'estableix a partir del condicionat d'aquesta resolució mesures correctores que prevegen l'aportació d'aquests recursos en la manera en què s'acorde amb el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.   
C) En les estacions de bombament:   
A més dels possibles impactes anteriorment exposats, són obres que necessiten instal·lacions complementàries com el subministrament elèctric que pot afectar l'àrea de campeig de l'avifauna. Així mateix l'impacte per emissió de sorolls, i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.  
Per això, en les línies elèctriques s'adoptaran mesures que eviten l'electrocució de l'avifauna, com també senyalització que impedisca els xocs amb les xarxes de subministrament elèctric.  
D) En l'embassament d'El Morrón:  
. La zona presenta un risc sísmic elevat, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures constructives en el projecte que preveuen aquest risc, d'acord amb la norma de construcció sismoresistent, disposant d'informe favorable de la Direcció General d'Interior.  
. Per a l'estabilitat de talussos s'han d'efectuar treballs de revegetació que permeta evitar efectes d'erosió I acarcavament.  
. Per la presència de la làmina d'aigua poden afluir tant elements d'avifauna com amfibis o altres animals, per la qual cosa es poden produir impactes adversos si no s'instal·len dispositius que permeten l'eixida de l'embassament en proporció i disposició adequada d'acord amb les dimensions de l'embassament. Així mateix per a evitar xocs de l'avifauna en els tanques, s'han d'adoptar mesures correctores de senyalització.  
E) En tractar-se d'un sistema de distribució d'aigua potable, s'ha d'atendre a la qualitat d'aquesta, tant en origen com evitant possibles contaminacions ja siga per falta d'estanquitat de les conduccions o per introducció de contaminació en el sistema a causa d'una execució defectuosa en el transcurs de les obres. Complint en tot cas allò que estableix la normativa sectorial aplicable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I.7 del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en el qual resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. (Annex I apartats 7 i 8e).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte de proveïment d'aigua a les comarques del Vinalopó, Alacantí i Marina Baixa, a la província d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1) A fi de preservar els valors ambientals de la microreserva de Miramontes, i en aplicació del que estableix l'article quart del Decret 218/1994, de 17 d'octubre, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies denominada microreserva vegetal, en el tram intermedi de la conducció d'adducció, únicament es podrà acceptar l'afectació a la microreserva de Miramontes l'establiment d'una nova infraestructura si:   
1) La infraestructura que s'ha de construir transcorrerà per un camí preexistent   
2) Durant l'obra no s'afectarà en cap moment allò que aquesta mas allà de la cuneta .abocant terra, penetrant vehicles en la zona natural per a girar o deixar-hi pas, etc..   
3) La infraestructura generada no donarà lloc a efectes secundaris posteriors sobre la vegetació  
En cas contrari s'haurà de procedir a estudiar alternatives de manera que no afecten la microreserva.  
2) S'estableixen com a condicionants específics per a l'execució de l'embassament regulador situat a la vora de l'ETAP a El Morrón, els següents:  
2.1: La zona presenta un risc sísmic elevat, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures constructives en el projecte que prevegen aquest risc, d'acord amb la norma de construcció sismoresistent, disposant d'informe favorable de la Direcció General d'Interior.  
2.2: Sent que l'embassament regulador respon a la classificació de gran presa, s'haurà de complir a allò que s'ha establit per a aquestes en l'Ordre de 12 de març de 1996 per la qual s'aprova el reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments (BOE núm. 78, de 30 de març de 1996), havent de procedir a la classificació de la presa front al risc davant de la Direcció General d'Obres Hidràuliques del Ministeri de Medi Ambient, d'acord amb les disposicions establides en la matèria.  
2.3: Per a garantir l'estabilitat dels talussos, evitant l'erosió i acarcavament d'aquests, s'haurà d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze, assegurant el manteniment de la revegetació mitjançant la implantació d'un sistema de reg. Pel que fa a les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació, hauran de ser preferentment espècies arbustives resultant recomanables tant pel seu port com per la seua adaptació a l'entorn en què se situa: el ginebre (Juniperus oxycedrus), l'arç negre (Rhamnus lyciodes), coscoll (Quercus coccifera) albaida (Anthyllis cytisodides), espart (Stipa tenacissima), etc.  
2.4 S'instal·laran elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de l'embassament que hi entraren de manera accidental, i en nombre suficient proporcional a les dimensions d'aquest. S'efectuarà la senyalització de la part superior de la tanca a fi de fer-la visible per a l'evitar la col·lisió de l'avifauna.  
2.5 Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé instal·lant la tanca a una determinada alçària del sòl que faça la mateixa funció.  
3) En el tram final de la conducció d'adducció pel qual s'encreua el LIC de Serra Salinas (pel qual únicament discorren ja conduccions de proveïment d'aigua per a consum), en el cas de no poder modificar el traçat, s'evitarà l'afecció als hàbitats prioritaris existents en el LIC, havent de realitzar una cartografia detallada dels hàbitats prioritaris de l'entorn del camí pel qual discorrerà la traça, a fi de poder comprovar i justificar la no-afecció d'aquesta per les obres realitzades. La documentació elaborada haurà de disposar d'informe favorable del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat d'aquesta Direcció General.  
4) A fi de permetre la regeneració d'algun element pertanyent als ecosistemes hídrics de l'Alt Vinalopó (algun tram fluvial, tolles o llacunes), i en concret contribuir a la recuperació del fartet del Vinalopó, espècie catalogada en perill d'extinció, s'adoptarà com a mesura correctora complementària l'aportació hídrica i restauració d'ecosistemes mitjançant un pla d'acció inclòs en el pla de recuperació de l'espècie, que s'haurà d'elaborar de manera coordinada amb el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, incloent en el pressupost de les mesures correctores del projecte el finançament d'aquest.  
5) Per a evitar afeccions a l'avifauna, en els línies elèctriques s'instal·laran tecnologies de pals que no produïsquen electrocucions. També es procedirà a aïllar tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió. Dotant així mateix de salvaocells les línies necessàries per a evitar els xocs de l'avifauna.  
6) S'hauran de complir en tot moment les condicions establides per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45, de 21/2/2003), i la resta de normativa sectorial aplicable  
7) Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys de depòsit de materials. Els residus procedents del tractament de potabilització es gestionaran d'acord amb la tipologia d'aquests.  
8) S'implantaran en depòsits, estacions de bombament i grups de pressió, els aïllaments acústics necessaris per a aconseguir els nivells d'immissió sonora establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
9) Sent que hi ha diversos camins ramaders afectades per les obres, s'haurà de complir allò que s'ha establit per a aquestes en la Llei 3/1995, de camins ramaders, disposant de les autoritzacions preceptives.  
10) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, remetent anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta Direcció General amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari, indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals del bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos. Així mateix s'efectuarà un seguiment dels possibles accidents de l'avifauna.  
11) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. En el cas què resultara necessari, s'efectuarà un seguiment arqueològic de les obres.  
12) Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en aquest condicionat.  
13)Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 85/05-AIA  
Projecte: Projecte de transport, emmagatzemament i compostatge de residus vegetals.  
Promotor: Tramave, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Picassent i Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: En la partida Devadillo, parcel·les 560, 64a,64f, 64i i 5j del polígon 30 del terme municipal de Picassent (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'activitat de nova implantació pretén realitzar la gestió de restes vegetals procedents de les podes de jardí i la resta de zones que generen residus de material vegetal, per al seu posterior emmagatzemament, trituració i compostatge per a revertir-lo novament com a adob orgànic. La capacitat teòrica de la planta, segons l'annex presentat és de 403.000 m³/any.  
Amb aquest fi es projecten unes instal·lacions que ocupen una superfície total de 22.718 m² en sòl qualificat en el Pla general de Picassent com a no urbanitzable sense especificació o catalogació especial, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental. Les parcel·les que s'han d'ocupar es troben en el polígon 30, parcel·les 560, 64a, 64f, 64i i 5j que pertanyen a la finca Mas del Sabater.  
L'accés s'efectua des de la carretera comarcal de Picassent-Turís per camí asfaltat i ample suficient.  
La finca disposa actualment d'aigua de reg que prové del pou Sant Martí, siti a la urbanització el Pinar.  
. El sistema de sanejament s'ha dissenyat per al màxim aprofitament del reg del material en la fase de fermentació.  
. Per a les aigües pluvials, no s'impedirà l'escorriment natural d'aquestes, i en cas de pluges torrencials els muntons en fermentació i els fermentats es taparan amb lones de protecció per a evitar-ne el desplaçament incontrolat.  
. Aigües de neteja: es conduiran a la fossa sèptica.  
. Aigües fecals: es recolliran en fossa sèptica de buidatge periòdic   
Per a les oficines disposaran d'aigua envasada. No disposen de connexió a xarxa d'aigua potable.  
2. Alternatives  
No es proposen diferents alternatives d'ubicació a la triada, i es justifica aquesta per la proximitat a les instal·lacions del viver de la mateixa empresa, l'existència d'accessos i parcel·les disponibles.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El 4 de maig de 2005 l'Ajuntament de Picassent remet el projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i certificat d'exposició pública d'aquest.  
El 7 de juny de 2005, l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental remet informe sobre el projecte i còpia del projecte, annex complementari i estudi d'impacte ambiental.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Picassent DOGV núm. 4958, de 3 de març de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions, segons el certificat remés per l'Ajuntament.  
2. Informes remesos  
En l'informe remés per l'Àrea de Residus s'indica en extracte que:  
. L'activitat queda tipificada com a operació de valorització R3 reciclatge o recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents (annex I de l'Ordre MMA304/2002).  
. Els residus que sol·licita l'interessat són de teixits vegetals (6.000 t) residus de la silvicultura (4.000 t) i residus biodegradables (8.000 t).  
. La superfície total de la instal·lació és de 22.718 m², repartida de la manera següent:  
. Parcel·la 5j: 2.399 m² zona de descàrrega i trituració.  
. Parcel·la 560: 8.753 m², zona de fermentació I volteig.  
. Parcel·la 64 a: 6.922 m², zona de maduració.  
. Parcel·la 64 f: 1.813 m², zona de garbellament.  
. Parcel·la 64 i: 2.831 m², zona per a producte final.  
. La capacitat teòrica de la planta, segons l'annex presentat és de 403.000 m³/any. En ella es realitzaran les fases de: recepció i pesada; trituració, apilament (4 mesos) amb voltejos i humidificació per aspersors amb control d'humitat i pH, amb una fase final de garbellament amb malles diferents segons el compost o humus a obtenir.  
. Els rebutjos originats en la recepció del material (plàstics, metalls, vidre...) es col·locaran en contenidors diferenciats i es lliuraran a gestors autoritzats.  
. Els lixiviats que es generen es conduiran mitjançant un pendent, fins a un depòsit de 4 m³ de capacitat. Aquesta zona estarà degudament impermeabilitzada. Els lixiviats recollits es recircularan sobre les piles de material.  
L'informe conclou que revisada la documentació presentada, es considera que el projecte és adequat per a dur a terme l'operació de valorització dels residus biodegradables o residus verds, sempre que es complisquen els aspectes exposats en el projecte.  
Afeccions legals:  
El projecte se situa en parcel·les qualificades en el Pla general d'ordenació urbana com a sòl no urbanitzable sense especificar, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.  
L'activitat objecte del projecte haurà de disposar de l'autorització per a la gestió de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte  
Els terrenys sobre els quals s'implanta l'activitat es troben molt antropitzats, per la qual cosa les afeccions sobre la flora i la fauna no resulten significatives.  
Els principals efectes adversos, es deriven del funcionament de l'activitat, principalment sobre la generació d'aigües de lixiviat amb potencial contaminant per la càrrega orgànica que puguen contenir, com també l'afecció per olors i dispersió de partícules. Així mateix, encara que en l'estudi s'indica que la zona visual és poc freqüentada, sí que cal considerar l'alteració del paisatge, ja que la conca visual és àmplia i es troba molt pròxim a l'edificació protegida de la Masia del Devadillo, la preservació del paisatge és un aspecte que cal considerar en la minimització d'impactes.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que s'estableixen en l'estudi d'impacte ambiental per a minimitzar els impactes derivats de l'activitat, es refereixen, entre altres a:  
. Gestió de lixiviats: que es recullen en depòsit de 4 m³ que es reutilitzarà indefinidament per als regs successius dels muntons que s'han de compostar.  
. Emissions de pols i volàtils mitjançant regs periòdics, i transport cobert d'aquells que continguen material volàtil.  
. Per a prevenció d'incendis: disposar de mànega amb pressió contínua amb almenys 2 preses d'enganxall ràpid.  
Sobre l'avifauna mitjançant tècniques d'exclusió (repel·lents o ultrasons) i de dispersió (artefactes visuals o de so)  
Control de plagues: amb tractaments desraticides i insecticides.  
Materials i olis retirats i transportats a plantes de reciclats i els no reciclables a abocadors autoritzats.  
Així mateix, encara que no s'inclou en el capítol de mesures correctores, quan es realitza la descripció d'impactes, sobre el paisatge concretament s'indica que per a minimitzar l'impacte sobre aquest, es realitzarà un tancament amb xiprers cada 0'5 m.  
No obstant això, cal assenyalar que per a prevenir efectes de contaminació per escorriment del terreny, s'haurà d'adoptar com a mesura correctora addicional que es realitze una tanca perimetral formada per un mur d'obra d'una alçària suficient que evite l'eixida d'aigües contaminades a l'exterior en el cas de produir-se pluges torrencials, i realitzar posteriorment una adequada gestió de les aigües acumulades.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a la fase de construcció i per a la fase de funcionament, realitzant anualment una auditoria ambiental en la planta.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-6-a).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta Llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte per a l'activitat de transport, emmagatzematge i compostatge de restes verdes, situat al polígon 30, parcel·les 560, 64a, 64f, 64i i 5j del polígon 30 del terme municipal de Picassent (València), projecte promogut per Tramave, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1) Per a evitar efectes de contaminació per escorriment del terreny, s'haurà d'adoptar com a mesura correctora addicional que es realitze un tanca perimetral format per un mur d'obra d'una alçària suficient que evite l'eixida d'aigües contaminades a l'exterior en el cas de produir-se pluges torrencials, i realitzar posteriorment una adequada gestió de les aigües acumulades.  
2) S'haurà de garantir, mitjançant regs periòdics, el manteniment i desenvolupament de la plantació de xiprers del tancament perimetral per a minimitzar l'impacte paisatgístic.  
3) S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància ambiental en què descriga el seguiment i compliment de les mesures correctores previstes en l'estudi i les que s'hi estableixen com addicionals en aquest condicionat.  
4) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5) Altres condicionants ambientals que es deriven de les autoritzacions preceptives i de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, havent de disposar abans de l'inici de l'activitat de l'autorització d'un gestor de residus emesa per la Direcció General de Qualitat Ambiental, complint a les disposicions que en aquesta s'establisca.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 7 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 370/02 . AIA  
Promotor: BPB Iberplaco SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.   
Objecte del projecte: Explotació d'algeps en la sol·licitud de concessió derivada del P. I. denominat Iberyeso 2695-A.   
Localització: Terme municipal de Segorbe (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXCD/2000/7 jr/rd/ac.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La demarcació minera comprén unes 352,45 ha, de les quals tan sols 11,4 ha constitueixen la zona en què es planteja l'explotació d'algeps. Per a tota l'àrea les reserves estimades són d'uns deu milions de metres cúbics (uns vint milions de tones) amb un 5% d'estèrils.  
Per al transport del mineral des de la pedrera fins a la fàbrica situada a Soneja s'empren els camins locals, la circulació diària estimada és d'uns 59 camions. Aquests camins seran millorats mitjançant dues capes de llast i una capa de rodament de mescla bituminosa densa. L'amplària de la pista resultant és de 6 metres i va proveïda de cunetes.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb extracció mitjançant perforació i voladura. L'alçària màxima de cada banc és de 20 metres, amb un talús de 80º d'inclinació respecte a l'horitzontal i bermes de 6 metres d'amplària.   
La planificació de la producció s'estableix en quatre fases, amb restauració progressiva dels terrenys explotats al final de cadascuna d'elles. Cada banc de restauració té 5 metres d'alçària, una berma de 3 metres i un talús amb 35º d'inclinació respecte de l'horitzontal.  
Es pensa produir unes 400.000 tones a partir del tercer any, fins llavors s'haurien produït unes 150.000 tones. La vida de l'explotació s'acosta a uns 20 anys. El personal el composen tres operaris de maquinària i dos conductors de camions.  
La maquinària que s'ha d'emprar està constituïda per un bulldozer de 300 CV, una retroexcavadora CAT 214 amb martell hidràulic adaptable, una carregadora frontal CAT 966, dos camions tipus bolquet de 18 tones, un tractor amb cisterna, un carro perforador amb compressor, i una anivelladora.  
2. Alternatives  
El promotor ha triat aquesta zona per la bona qualitat de l'algeps, per estar ben comunicada i per existir diversos buits miners dispersos sense restaurar, amb la qual cosa la restauració final de la pedrera millora les condicions ambientals de l'entorn respecte a l'estat actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
. 8 d'octubre de 2002. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental.  
. 21 de novembre de 2002. S'informa al promotor sobre l'estat de l'expedient i se li requereix una còpia del pla de restauració i dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental. A l'òrgan administratiu substantiu se li sol·licita la certificació del resultat del tràmit d'informació pública.  
. 24 de febrer de 2003. El promotor remet les dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.  
. 14 de març de 2005. Es requereix a l'autoritat substantiva el certificat del resultat del tràmit d'informació pública, al promotor se li sol·licita l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural valencià.  
. 7 d'abril de 2005. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial torna el requeriment d'ampliació de documentació, al·lega que no és l'autoritat administrativa substantiva del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
. 15 d'abril de 2005. Se li explica al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial que és l'òrgan administratiu que ha iniciat el procediment i se li reitera la sol·licitud d'ampliació de documentació.  
. 18 d'abril de 2005. Se li comunica al promotor, a través d'Indústria, que l'informe de patrimoni és desfavorable i que es requereix més documentació.  
. 21 d'abril de 2005. La Conselleria de Cultura, Educació i Esports remet l'informe favorable i condicionat de patrimoni.  
. 5 de maig de 2005. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el resultat del tràmit d'informació pública, declarant que no s'han produït al·legacions.  
. 1 de juny de 2005. Se li requereix al promotor una ampliació de documentació, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
. 8 de juny de 2005. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'informe favorable i condicionat de patrimoni.  
. 16 d'agost de 2005. Se li sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe el certificat de compatibilitat de l'ús extractiu en els terrenys de la concessió.  
. 17 d'agost de 2005. Se li envia el promotor una còpia de l'ofici de data 16 d'agost de 2005 remés al Servei Territorial d'Indústria per a la seua informació. El titular ho rep el 7 de setembre.  
2. Informació pública  
La documentació de l'expedient ha estat sotmesa a informació pública sense existir al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
El 21 de novembre de 2002 es va efectuar una consulta a patrimoni, a la qual va contestar el 24 de febrer de 2003.   
El 31 de març de 2003 es va consultar al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, va contestar el 15 d'abril de 2003.  
Es va efectuar una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló el 31 de març de 2003, que la va tornar sense contestar. El 24 d'abril de 2003 se li va reiterar la mateixa consulta.  
El 31 de maig de 2005 es repeteix la consulta anterior a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló. El 26 de juliol de 2005 se li reitera la mateixa consulta, la qual és contestada finalment el 17 d'agost de 2005.  
El 16 d'agost de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe el certificat de compatibilitat de l'ús extractiu en els terrenys de la concessió.   
Informes sectorials  
El mapa de camins ramaders remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló posa de manifest que no hi ha cap camí ramader que passe pels terrenys de l'explotació minera.  
L'informe de patrimoni és favorable però amb diverses condicions, cadascuna de les quals es relacionen al final d'aquesta declaració.  
Afeccions legals  
No se'n coneixen.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Segons l'informe de Patrimoni cultural valencià, els treballs miners poden afectar els jaciments del Pozo del Moro, el Dominguillo, la masia de Ferrer I i II, i el jaciment Somat 8.   
Els camins veïnals es veuran sotmesos al trànsit dels bolquets, per la qual cosa poden degradar-se i ser focus emissors de pols si no es mantenen en bon estat, es netegen de pols i es reguen amb la periodicitat que es necessite.  
Els voltants de l'explotació es destinen principalment a cultius d'arbres fruiters de secà. L'emissió de pols des de la pedrera pot arribar a impedir el creixement i les funcions vitals normals de l'esmentada vegetació si no es prevé i controla.  
El camí de Tristán a Masia Nueva es troba asfaltat i entronca amb les dues pistes de la pedrera. El trànsit de bolquets pot acumular terra sobre el camí si no s'instal·la un sistema de neteja dels pneumàtics.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades són adequades, l'efectivitat d'aquestes depén de la freqüència amb què s'apliquen i de la seua adaptació a les característiques pròpies de l'explotació.   
Falta quantificar les mesures preventives de les emissions de pols i adaptar-les a l'explotació Iberyeso 2695 A, per a aconseguir les millors condicions ambientals possibles.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la pedrera Iberyeso núm. 2695 A, i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les modificacions introduïdes en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la concessió minera derivada del P.I. Iberyeso, de 2005, les quals s'accepten com a vàlides i reemplacen els plantejaments anteriors; a més s'observaran les condicions enumerades en l'apartat següent.  
Segon  
1. El Projecte d'explotació de la pedrera Iberyeso núm. 2695 A, i el pla de restauració d'aquesta serà acceptable, només a l'efecte ambiental, si és compatible amb els usos permesos en el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Segorbe per als terrenys en què se situa l'esmentada explotació.  
2. Els treballs proposats en el pla d'explotació no es correlacionen amb les fases d'explotació i restauració contingudes en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la concessió minera derivada del P.I. Iberyeso. Seran vàlides únicament les fases d'explotació i restauració de l'esmentat annex.  
3. Per a fer factible la restauració proposada, s'aportarà la quantitat necessària de terra vegetal procedent de préstecs.  
4. Abans de l'inici de la quarta fase de restauració es desviarà el camí que parteix des del paratge los Cuatro Caminos, cap a la partida los Dominguillos, segons figura en el plànol núm. 10 de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració. Una vegada acabada la fase quarta se'n restituirà el traçat original.   
5. Abans d'iniciar la quarta fase es construirà una bassa de decantació pròxima al límit de l'explotació i situada en l'extrem nord-oest, que servirà per a netejar de sediments les aigües d'escorriment que discorren cap al barranc de Plumer. La bassa s'haurà de mantenir neta de sediments fins a finalitzar la restauració de la pedrera.   
6. La bassa de decantació situada en el sud de l'explotació romandrà neta de sediments fins a dos anys després d'haver completat la restauració de la pedrera. La bassa ha de desaiguar per sobreeiximent, no s'accepta el sistema proposat de desguàs per filtració.  
7. L'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, a l'efecte patrimonial, està supeditat al compliment de les condicions següents:  
. El promotor haurà de delimitar, abalisar i senyalitzar un perímetre de protecció de 50 metres al voltant dels jaciments del Pozo del Moro i el Dominguillo, amb anterioritat a l'inici de la primera fase de l'explotació; on no podran realitzar-se labors d'abassegament, abocament, col·locació de casetes, magatzematge de maquinària, obertura de camins o qualsevol altra activitat que comporte una afecció al patrimoni arqueològic. S'haurà de remetre a la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esports de Castelló el mapa topogràfic d'aquesta delimitació.  
. Respecte als jaciments de Masia de Ferrer I i II s'aplicaran les mateixes condicions que en el punt anterior, encara que no caldrà senyalitzar, abalisar ni delimitar l'àrea del jaciment, ni presentar el plànol topogràfic.  
. Abans d'iniciar la segona fase d'explotació, el titular sol·licitarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià l'autorització per al seguiment arqueològic, firmada per un tècnic competent.  
. Previ a l'inici de la segona fase d'explotació s'excavarà el jaciment Somat 8.  
8. En cada pista que entronca amb el camí de Tristán a Masía Nueva (és el camí asfaltat pròxim a l'extrem nord-est de l'explotació) s'instal·larà un sistema per a netejar els pneumàtics dels bolquets, que s'instal·larà uns metres abans d'entrar en la via asfaltada.  
9. Quan es donen voladures o es realitzen labors de càrrega en les proximitats de cultius, s'instal·larà una barrera tallavents de manera que no resulte afectada per les projeccions de la voladura. La barrera, que pot ser mòbil, se situarà en direcció perpendicular al vent predominant i tindrà una alçària mínima de 2 metres.   
10. Amb l'objecte de prevenir possibles incendis en el terreny forestal adjacent, s'hauran de complir les condicions següents:  
. Ha d'existir una franja de 25 metres d'amplària separant la pedrera de la zona forestal contigua, que es trobarà permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral.  
. En cas d'estar situada la pedrera en un lloc de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres a 50 metres, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
. La pedrera disposarà de dues pistes d'accés amb una capacitat portant mínima de 2.000 kp/m². En els trams amb revoltes de les pistes, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
. Quan no es puga disposar de les dues vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un cul-de-sac de forma circular de 12,50 metres de radi.  
. Les vies d'accés i les cunetes d'aquestes hauran de mantenir-se lliures de vegetació, i disposaran d'una faixa de protecció de 10 metres a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dues terceres parts de l'alçària total de cada peu.  
. Disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.