Question: Montako papukaija lajia on?

Papukaijat


Papukaijat (Psittacidae) ovat koukkunokkaisten lintujen heimo, jonka monia lajeja pidetään lemmikkeinä. Papukaijat tiedetään yleisesti kyvystään matkia erilaisia ääniä, esimerkiksi ihmisen puhetta.
Papukaijoihin kuuluu 36 sukua ja 161 lajia.[1] Suuri osa niistä elää tropiikissa. Aikaisemmin heimoon kuului enemmän lajeja, mutta heimosta on sittemmin erotettu omikseen kakadut, kaijat ja uudenseelanninpapukaijat.
Ulkonäkö

Papukaijat ovat yleensä hyvin värikkäitä. Varsinkin isommilla papukaijoilla on hyvin voimakkaat värit. Papukaijan tunnusmerkki on käyrä, suuri ja voimakas nokka, jonka vuoksi niitä kutsutaan toisinaan koukkunokiksi. Jaloissa on neljä varvasta kussakin, joista kaksi osoittaa eteen ja kaksi taakse. Papukaijojen koot vaihtelevat: on pieniä, keskikokoisia ja suuria lajeja. Papukaijalintujen lahkon (Psittaciformes) linnuilla on useita yhteisiä tuntomerkkejä, joista ne on helppo tunnistaa. Lähes kaikilla lajeilla on käyrä nokka, lyhyet, tukevat koivet ja värikäs höyhenys.
Ravinto
Papukaijat ovat pääasiassa siementen syöjiä. Ne syövät myös pähkinöitä, hedelmiä ja marjoja, mutta kelpuuttavat ruokalistalleen eläinkunnastakin peräisin olevia tarpeita. Papukaijat ovat evoluution myötä mukautuneet elämään tietyltä alueelta löytyvällä ruoalla. Ihanne­ruokavalio pyrkiikin jäljittelemään tätä luonnosta löytyvää ruokaa. Vankeudessa elävät papukaijat eivät kuitenkaan kuluta niin suurta määriä energiaa kuin luonnossa elävät. Esimer­kiksi amatsonit ovat latvustoruokailijoita, joten niiden ruokavalio painottuu enemmän lehtiin, vihanneksiin ja hedelmiin, sekä osittain hedelmien siemeniin. Neitokakadut taas ruokailevat paljon myös maassa, josta ne etsivät siemeniä. Molemmat lajit tarvitsevat sekä tuoreruokaa että siemeniä, mutta niiden osuus ruokavaliossa on erilainen.[2]
Koko
Papukaijojen koot vaihtelevat paljon. Pienimmät papukaijat ovat jopa alle kymmenen senttimetrin pituisia (esimerkiksi ecuadorinaranen), suurimmat taas lähestulkoon metrin pituisia ja painavat yli kilon (esimerkiksi hyasinttiara).
Levinneisyys

Papukaijoja elää luonnonvaraisina useimmissa lämpimissä maissa, muun muassa Intiassa, Kaakkois-Aasiassa ja Länsi-Afrikassa. Suurin osa lajeista on kotoisin Australiasta ja Keski- ja Etelä-Amerikasta. Australiasta kotoisin olevilla pienillä linnuilla on usein miellyttävämpi ääni kuin muilla papukaijoilla.
Aistit
Papukaijat ovat tarkkoja kuuntelemaan, myös niiden näköaisti on tarkka. Yleensä papukaijan heikoin aisti on hajuaisti. Papukaijat kyllä ”haistavat” huonon tai pilaantuneen ruoan, mutta jos sen ulkonäkö tai haju ei kerro pilaantumisesta, papukaijat maistavat sitä.
Puhetaito
Papukaijat tunnetaan kyvystään matkia esimerkiksi ihmisen puhetta. Harmaapapukaija ja keltapääamatsoni ovat tunnetuimpia matkijoita, mutta kyky on myös hyvin yksilöllistä eivätkä kaikki yksilöt opi ollenkaan puhumaan. Jotkin papukaijat voivat oppia viheltämään.
Suvut




Afrikankaijat Poicephalus
Amatsonit Amazona
Araset Nannopsittaca
Arat Ara
Aratit Psittacara
Brasilianarat Primolius
Etelänaratit Enicognathus
Hyasinttiarat Anodorhynchus
Mäntyaratit Rhynchopsitta
Persikka-aratit Eupsittula
Pikkuaratit Brotogeris
Punaviheraraset Touit
Pyöveliaratit Pyrilia
Ruostearatit Hapalopsittaca
Siniaratit Pionus
Suomuaratit Pyrrhura
Valkovatsa-aratit Pionites
Viheraraset Forpus
Viheraratit Aratinga
Vuoriaratit Bolborhynchus
Ylänköaratit Psilopsiagon
Lajeja, joilla on oma sukunsa




Carolinanaratti Conuropsis carolinensis
Harmaapapukaija Psittacus erithacus
Haukka-aratti Deroptyus accipitrinus
Kaunoamatsoni Alipiopsitta xanthops
Kirjuriaratti Leptosittaca branickii
Kulta-aratti Guarouba guarouba
Munkkiaratti Myiopsitta monachus
Patagonianaratti Cyanoliseus patagonus
Pikkuara Diopsittaca nobilis
Punanaamioaratti Pionopsitta pileata
Savanniara Orthopsittaca manilata
Siniara Cyanopsitta spixii
Sinivatsa-amatsoni Triclaria malachitacea
Töpöaratti Graydidascalus brachyurus
Vahapalmuaratti Ognorhynchus icterotis
Lähteet

Aiheesta muualla


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit