Question: Minä vuonna Hangon satama on perustettu?

Hanko





Hanko () on Suomen kaupunki ja eteläisin kunta Uudellamaalla Suomenlahden rannikolla. Kaupungin sijainti on hyvin merellinen Hankoniemen kärjessä, kolmelta suunnalta meren ympäröimänä. Ominaista Hangolle ovat merenrannat ja eritoten hiekkarannat, joita kaupungissa on yli 30 kilometriä. Hanko onkin kaupunki, joka "elää" kesäisin. Kesällä muun muassa ravintoloiden määrä kasvaa talveen verrattuna kaksinkertaiseksi ja vuoden tapahtumat sijoittuvat lähes poikkeuksetta kesäkuukausiin. Tapahtumia ovat mm. Hangon Regatta, Hanko Poker Run sekä Sea Horse Week. Hangon väkiluku vähenee: vuosituhannen vaihteen aikoihin se laski alle kymmenen tuhannen.
Kaupunki on kaksikielinen. prosentilla asukkaista on äidinkielenä suomi ja prosentilla ruotsi.
Maantiede
Sijainti
Hanko sijaitsee lounaisella Uudellamaalla, 127 kilometrin päässä Helsingistä ja 145 kilometrin päässä Turusta. Lähin kaupunki on Raasepori 35 kilometrin päässä.
Meri ympäröi Hankoa kolmelta puolelta, joten maarajaa on vain Raaseporin kaupunkiin muutama kilometri. Kaupungin naapurikunnat ovat Kemiönsaari ja Raasepori. Hanko on Manner-Suomen eteläisin kunta.
Sijainnin ansiosta ilmasto on lauha ja merellinen, ja lämpötilavaihtelut ovat pieniä. Vuoden 2008 keskilämpötila oli Hangossa 7,9 astetta.
Kaupunginosia
Hangon keskusta (Hangö centrum), Hangonkylä (Hangöby) ja Hanko Pohjoinen (Hangö Norra).
Taajamia ja kyliä
Henriksberg, Koverhar, Krogars, Tvärminne, Täktom, Lappohja (Lappvik), Santala (Sandö) ja Öby.
Historia
Hangossa on tehty satunnaisia viikinki- ja ristiretkiajan irtolöytöjä, muttei kalmistoja.[1] Hanko mainitaan ensimmäisen kerran 1200-luvun puolivälissä Tallinnassa kirjoitetussa tanskalaisessa itineraariossa satamapaikkana nimeltään Hangethe. Vanha suomenkielinen nimi Hankoniemelle oli Kumionpää, josta on säilynyt myös tanskankielinen versio Cuminpe.[2] Niemenkärki oli ollut jo sitä ennenkin tärkeä pysähdyspaikka purjelaivoille, jotka joutuivat odottelemaan suotuisampia tuulia joskus viikkojakin. 
Ruotsalaiset tekivät hämäläisiä vastaan niin sanotun toisen ristiretken 1200-luvun puolivälissä. Sotaretken jälkeen tapahtunut ruotsalaisten Uudenmaan kolonisaatio toi siirtolaisia myös Hankoon. Näin sai alkunsa myös alueen ruotsinkielinen nimistö. 1400-luvulla Hangossa alettiin käyttää satamana Tulliniemen kärkeä, jonka edustalla sijaitsee Gambla Tullen- ja Kobben-luotojen välissä Hauensuoli, kapea, mutkitteleva salmi. Sinne merenkulkijat tekivät aikansa kuluksi kalliopiirustuksia. Hauensuolessa on 650 tunnettua vanhaa kalliokaiverrusta, joista vanhimmat ovat 1500-luvulta. Monet ovat merenkulkijoiden jättämiä nimikirjoituksia ja muita merkintöjä, kuten kuvia ja vaakunoita, ja joukossa on myös paikalla käyneiden kuuluisuuksien jättämiä merkintöjä. Tulliniemessä sijaitsee Hangon ulkosatama ja Suomen Vapaasatama.
Kun Ruotsin armeija oli tuhottu suuressa Pohjan sodassa Pultavassa vuonna 1709, Suomen valloituksen esti ainoastaan Hankoniemen edustalle koottu laivasto. Venäjä löi Ruotsin laivaston 1714 Riilahden taistelussa Pietari Suuren johdolla, mikä oli Venäjän laivaston ensimmäinen voitto. Taistelun voiton kunniaksi useat Venäjän taistelulaivat saivat myöhemmin nimekseen "Gangut". Tapahtumat toistuivat 1743.
Vuonna 1747 Augustin Ehrensvärd suunnitteli Hangon aseistamista tykistöpattereilla. Varojen puutteessa linnoitustyöt jäivät kuitenkin tekemättä.[3]
Kun Venäjän laivasto saapui James Trevenenin johdolla kolmannen kerran puolustamattoman Hankoniemen edustalla elokuussa 1780, Ruotsin kuninkaan veli, Kaarle-herttua antoi viimein rakennuskäskyn. Majuri G. Hans von Kierting, myöhemmin aateloituna Wärnhjelm, sai suunnitelmansa valmiiksi tammikuussa 1789.[3]
Hankoniemen edustalla oleville kallioille rakennettiin vuosina 1789–1808 linnoitus, joka siirtyi Suomen sodan aikana 1808 venäläisten haltuun. Linnoitus puolusti ansiokkaasti Hangon satamaa Krimin sodan aikana kesällä 1854, mutta elokuussa 1854 linnoituksen varusväki räjäytti sen peläten Ahvenanmaan Bomarsundin kohtaloa. 
Hankoniemen sijainti ja muoto pitkänä Itämereen työntyvänä sormena, mahdollistivat talvimerenkulun vielä kun maan muut satamat olivat jäätilanteen takia suljettuna. Tämän vuoksi niemelle rakennettiin vuosina 1871–1873 satama sekä rautatie Hyvinkäälle tarkoituksena turvata kuljetukset talviaikaan Pietariin. 
Sataman ja rautatien myötä perustettiin Hangon kaupunki vuonna 1874, koska ulkomaankauppaa sai harjoittaa vain tapulikaupungeista.
Kaupunkiin perustettiin kylpylä vuonna 1879. 1900-luvun alkupuolella Hanko olikin vilkas kylpyläkaupunki. Kaupunkiin rakennettiin ravintolarakennus Hangon Casino kylpylävieraille; villoja eli huviloita ja täysihoitoloita rikkaille venäläisille, joita saapui kesänviettoon junilla ja laivoilla.
Hangon pohjoisosaan kasvoi huomattava teollisuusalue 1880-luvulta alkaen. Maineikkain sen yrityksistä lienee Suomalais-Englantilainen Biscuittehdas Oy, myöhemmin Hangon Keksi – Hangö Kex, jonka tehdasrakennukset ovat vanhimmilta osin vuodelta 1916. Toinen merkittävä yritys on ollut 1934 perustettu Hangon lasitehdas, jonka tehdasrakennus on samalta ajalta.[4]
Hanko oli merkittävä kaupunki ensimmäisen maailmansodan aikana. Elokuussa 1914 venäläiset räjäyttivät eräitä satamalaitteita sekä rautatien konepajan saksalaisten tuloa peläten, mutta Hangon tullinhoitaja kapteeni Wikström sai tuhotyöt pysäytettyä. Hanko toimi vuodesta 1914 vuoteen 1918 ainoastaan sotasatamana. 3. huhtikuuta 1918 kenraali Rüdiger von der Goltzin komentama Saksan Itämeren divisioona nousi Hangossa maihin Svinhufvudin itsenäisyyssenaatin kutsumana ja alkoi edetä kohti Helsinkiä, joka vallattiin 13. huhtikuuta 1918. Loviisaan 7. huhtikuuta maihinnoussut eversti Otto von Brandensteinin komentama Osasto Brandenstein eteni Uudenkylän asemalle Nastolaan ja Lahteen Itä-Uudenmaan kautta.
Hankoon ja sen lähisaarille linnoitettiin rannikkotykistöön kuulunut joukko-osasto Hangon Rannikkopatteristo (HanRPsto). Se toimi vuodesta 1921 alkaen erilaisissa kokoonpanoissa ja lakkautettiin vuonna 2002.[5][6]
Toisen maailmansodan aikana vuonna 1940 Hankoniemi kaupunkeineen vuokrattiin Neuvostoliitolle talvisodan rauhanehtojen mukaisesti sotilastukikohdaksi. Tukikohdasta on nykyisinkin nähtävinä monia umpeutuneita juoksuhautoja, bunkkereita ja tykkiasemia. Jatkosodan alkuvaiheissa Hankoniemellä ja sen saaristossa taisteltiin lukuisia mittakaavaltaan pieniä, mutta verisiä taisteluita. Syksyllä 1941 Hangon tukikohta oli jäänyt kauas rintaman taakse ja Neuvostoliitto päätti evakuoida sen väen Leningradiin (nyk. Pietariin). Joukkojen evakuointi alkoi lokakuun lopussa ja viimeinen evakuointialus lähti Hangosta 2. joulukuuta 1941.
Vuoden 1977 alussa Hankoon liitettiin Bromarvin kunnasta Santalan ja Täktomin kylät sekä Lappohja Tenholasta ja Tvärminne Tammisaaren maalaiskunnasta.[7] Hankoniemellä sijainnut osa Bromarvin kunnan alueesta oli jo vuonna 1909 päätetty erottaa Hangon maalaiskunnaksi, mutta käytännössä tämä ei koskaan toiminut itsenäisenä kuntana.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Hangossa oli 8 517 asukasta, joista 8 100 asui taajamissa, 285 haja-asutusalueilla ja 132 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Hangon taajama-aste on 96,6 %.[8] Hangon taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:[9]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hangossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[10]
Hangon suomalainen seurakunta
Hangö svenska församling
Nämä seurakunnat muodostavat Hangon seurakuntayhtymän (). Seurakuntayhtymän jäsenten enemmistökieli on ruotsi ja se kuuluu Porvoon hiippakunnan alaisuuteen, vaikka kaupungin enemmistökieli onkin suomi.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hangon alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.[11]
Ilmasto

Elinkeinoelämä

Palvelutehtävissä työskentelee hankolaisista noin 60% ja teollisuuden ja rakentamisen parissa noin 40%. Suurimpia työpaikkoja Hangon kaupungin lisäksi ovat Assistor, Helkama sekä satamassa toimiva Hangö Stevedoring. Erikoisuuksina voi mainita joulukoristevalmistaja Koristeviennin, dynamiittitehdas Forcitin, makkarankuoria tuottavan Visko Teepakin ja teollisuuden pyöriä valmistavan Mannerin konepajan.
Hangon satama on Hangon kaupungin osakeyhtiö. Se on Suomen eteläisin ja viidenneksi suurin satama.[12] Hangon satama koostuu kolmesta satamanosasta: Länsisatamasta, Ulkosatamasta ja Koverharin satamasta, jotka kuuluvat Hangon Satama Oy:n yhtiön hallintaan.[13] Hangon satama on perustettu vuonna 1872.[14] Eniten Hangossa toimiva varustamo on Transfennica.[15] Hangon sataman ulkomaan tavaraliikenteen tuonti 1767054 tonnia ja vienti 1879117 tonnia vuonna 2008.[16]
Hangon yksi suurista työllistäjistä on myös KoneCranesin [17] tytäryhtiönä toimiva Levator Oy, raskaiden teräsrakenteiden, sekä nostureiden valmistukseen keskittynyt yritys, joka perustettu 1969. Yritys työllistää suoraan ja välillisesti noin sata henkilöä.[18]
Urheilu
Hangö IK on yleisseura, jonka käsipallojaosto HC HIK nousi vuonna 2017 käsipallon miesten pääsarjaan.[19] Hangossa on ratsastuskoulu HunR Hankoniemenratsastajat ry-Hangöuddsryttare rf. Hanko riding teamiin kuuluu kolme seuraa, Hankoniemenratsastajat ry, South Coast riders ja Ghost Riders. Kesäsin on myös Sea Horse Week.
Matkailu
Hanko on kesäkaupunki ja ennen kaikkea merikaupunki. Tämä näkyy parhaiten Itäsataman vierasvenesatamassa, jossa yöpyy veneilykauden aikana noin 7000 venekuntaa. Purjehduskisoja on lähes joka viikonloppu ja auringonottajia ja uimareita riittää kilometrien pituisille hiekkarannoille.
Hangossa on myös hyvät majoitusmahdollisuudet. Tyypillinen hankolainen majoitusvaihto on kylpyläpuiston vanha huvila, esimerkiksi Villa Tellina, Villa Thalatta, Villa Maija tai Villa Doris. Itäsatamassa on hotellilaiva ja perinteikäs hotelli Regatta on avattu uudistettuna vuonna 2012. Muita hotelleja mm.Villa Maija,Hotell Boulevard. Neljän kilometrin päässä keskustasta, Hankoniemen pohjoisrannalla on Hopeahietikon leirintäalue motelleineen. Hangossa on myös hyvä yksityismajoitustarjonta.
Tapahtumia
Hangö Teaterträff -teatterifestivaali kesäkuussa
Hangon Regatta heinäkuussa
Hangon Musiikkijuhlat heinäkuussa
Seahorse week, esteratsastuskilpailu heinäkuun lopulla[20]
Hanko Pride elokuussa[21]
Valssifestivaalit elokuussa
Hangon tennisviikko heinäkuussa[22]
Hangon elokuvajuhlat loka–marraskuussa.[23]
Ruokakulttuuri
Hangon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hiillostetut silakat sekä lanttumuhennos sianlihan kera.[24]
Ystävyyskaupungit
Gentofte (Tanska)
Haapsalu (Viro)
Halmstad (Ruotsi)
Stord (Norja) [25]
Päätöksenteko
Hanko kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin, ja sen kaupunginvaltuustossa on 35 kaupunginvaltuutettua.[26]
Kuvagalleria

Itäsataman rantaa
Ravintola HSF Itäsatamassa
Itäsataman makasiineja
Hangon rautatieasema
Hangon kirkko ja vesitorni
Hangon kirkko vesitornista kuvattuna
Långsandan ranta
kahvila Neljän Tuulen Tupa
Leijalautailua Hangon Lilla Tallholmen ja Råuddenin välillä
Lumpeikko lammessa Hangon keskustan koulun vieressä
Itäsatamasta ilmakuvaa
Vesitorni ja Kirkko - Ilmakuva
Itäsatama, ilmakuva
Itäsatama, ilmakuva näköalatorni
Hangon kirkko, Ilmakuva


Katso myös
Luettelo Hangon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Aiheesta muualla




*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit