Question: Mikä oli ns. boksarikapina?

1900


Huomaa
1900 (MCM) ei ole karkausvuosi, koska gregoriaanisessa kalenterissa tasavuosisadat ovat karkausvuosia vain jos itse vuosisataa osoittava luku (tässä 19) on neljällä jaollinen.
Tapahtumia
tammi–maaliskuu
1. tammikuuta – Nigeriasta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatti.
5. tammikuuta – Irlantilaisnationalistijohtaja John Redmond kutsui kansan kapinaan brittihallintoa vastaan.
6. tammikuuta – Lehdet ilmoittivat kolmen miljoonan ihmisen kuolevan nälkään Intiassa.[1]
6. tammikuuta   – Buurisota: buurit hyökkäsivät Ladysmithiin, yli tuhat ihmistä sai surmansa.
8. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentti William McKinley asetti Alaskan sotilasvalvonnan alle.
13. tammikuuta – Vilhelm II antoi asetuksen, jonka mukaan Saksan armeijan komennuskieli on saksa.
13. tammikuuta   – Ensimmäinen sortokausi: Venäläinen valtiosihteeri Vjatseslav von Pleve nimitettiin Suomen ministerivaltiosihteeriksi.[2]
14. tammikuuta – Tosca-oopperan ensi-ilta Roomassa. Näyttelijät saivat tappouhkauksia ja nimettömiä kirjeitä.
24. tammikuuta – Buurisota: Spion Kopin taistelu.
24. tammikuuta   – Hallitukset Lontoossa ja Pretoriassa aloittivat neuvottelut buurisodan lopettamiseksi.
27. tammikuuta – Suomen suuriruhtinaskunnassa avattiin lakisääteiset valtiopäivät kireissä tunnelmissa. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin lukemassa valtaistuinpuheessa keisari-suuriruhtinas kielsi valtiopäiviä puuttumasta yleisvaltakunnallisiin asioihin.[3] Tästä huolimatta valtiopäivät hyväksyi keisarille lähetetyn anomuksen, jossa arvosteltiin kenraalikuvernööri Bobrikovin politiikkaa.[4]
27. tammikuuta   – Boksarikapina: ulkomaalaiset diplomaatit vaativat Pekingissä, että boksarikapinallisia rangaistaan.
30. tammikuuta – Buureja vastaan taistelleet Yhdistyneen kuningaskunnan joukot Etelä-Afrikassa pyysivät lisävoimia.
8. helmikuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan joukot hävisivät taistelun buureille Ladysmithissä.
13. helmikuuta – Saksan valtiopäivät hyväksyi vuoden 1899 Ison-Britannian ja Saksan sopimuksen, jossa Britannia luovutti Saksalle Upolun, Savaiin, Monolon ja Apolimaan sekä Yhdysvalloille Tutuilan ja muita saaria Polynesiassa. Saksa luopui Tongasaarista, eteläisistä Salomonsaarista ja Shortlandsaarista.
14. helmikuuta – Buurisota: Etelä-Afrikassa 20000 Yhdistyneen kuningaskunnan sotilasta valtasi Oranjen vapaavaltion.
17. helmikuuta – Buurisota: Paardebergin taistelu.
17. helmikuuta – Giacomo Puccinin ooppera Madama Butterfly sai ensiesityksensä Milanon La Scala -teatterissa.
22. helmikuuta – Havaijista tuli virallisesti Yhdysvaltain territorio.
23. helmikuuta – Buurisota: Hart's Hillin taistelu.
27. helmikuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan sotajohtajat vastaanottivat Etelä-Afrikassa ehdottoman antautumisen buurikenraali Piet Cronjelta.
27. helmikuuta   – Lontoossa perustettiin Labour Presentation Commitee, työväenpuolueen edeltäjä. Ramsay MacDonald valittiin puolueen sihteeriksi.
11. maaliskuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Lordi Salisbury torjui buurijohtaja Paul Krugerin rauhantunnustelut.
13. maaliskuuta – Buurisota: Yhdistynyt kuningaskunta miehitti Bloemfonteinin Oranjen vapaavaltiossa.
13. maaliskuuta   – Naisten ja lasten työpäivä rajoitettiin lailla 11 tuntiin Ranskassa.
16. maaliskuuta – Sir Arthur Evans löysi Knossoksen rauniot Kreetalla.
huhti–kesäkuu
1. huhtikuuta – Jokainen ranskalainen poliisi määrättiin kantamaan asetta.
1. huhtikuuta   – Kuningatar Viktoria muodosti Irlantilaisen kaartin.
4. huhtikuuta – Anarkisti ampui Walesin prinssi Edvardia tämän ottaessa osaa Belgian kuninkaan syntymäpäiväjuhliin.
14. huhtikuuta – Pariisin maailmannäyttely avattiin.
1. toukokuuta – Ruutiräjähdys Pleasant Valley Coal Companyn hiilikaivoksessa Utahin Scofieldissä surmasi 200 kaivostyöläistä. Uhreista 60–70 oli amerikansuomalaisia, pääasiassa Keski-Pohjanmaalta tulleita siirtolaisia.[5]
2. toukokuuta – Ruotsin kuningas Oskar II julisti tukevansa Yhdistynyttä kuningaskuntaa buurisodassa.
4. toukokuuta – Itävalta-Unkarin keisari Frans Joosef I saapui monipäiväiselle vierailulle Saksaan vahvistamaan maiden suhteita.
14. toukokuuta – Pariisin kesäolympialaiset alkoivat.
17. toukokuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan joukot vapauttivat Mafekingin.
17. toukokuuta – Boksarit tuhosivat kolme kylää lähellä Pekingiä ja tappoivat 60 kiinalaista kristittyä.
17. toukokuuta – Kirjailija L. Frank Baumin Ihmemaa Oz julkaistiin  Chicagossa.
18. toukokuuta – Buurilähetystö matkusti Yhdysvaltoihin pyytämään apua.
18. toukokuuta – Yhdistynyt kuningaskunta julisti Tongan protektoraatikseen.
21. toukokuuta – Venäjä tunkeutui Mantšuriaan.
23. toukokuuta – Kersantti William Harvey Carneystä tuli ensimmäinen afroamerikkalainen, jolle myönnettiin Kongressin kunniamerkki (urheudesta Fort Wagnerin taistelussa Yhdysvaltain sisällissodassa).
24. toukokuuta – Buurisota: Yhdistynyt kuningaskunta liitti Oranjen vapaavaltion alueisiinsa nimellä Orange River Colony.
25. toukokuuta – Buurisotilaat äänestivät sodan jatkumisen puolesta.
28. toukokuuta – Boksarit hyökkäsivät belgialaisen henkilökunnan kimppuun Fengtain rautatieasemalla.
29. toukokuuta – Kiinan hallitus tuomitsi boksarikapinalliset.
30. toukokuuta – Boksarit valtasivat Tianjinin.
31. toukokuuta – Rauhanturvaajia useista maista saapui Kiinaan.
31. toukokuuta – Buurisota: lordi Robertin johtamat Yhdistyneen kuningaskunnan joukot valtasivat Johannesburgin.
5. kesäkuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan joukot valtasivat Pretorian.
12. kesäkuuta – Saksan Reichstag hyväksyi laivaston laajentamisen mahdollistaneen toisen laivastolain.
15. kesäkuuta – Senaatin kulkulaitostoimikunta ilmoitti suomalaisten postimerkkien lakkauttamisesta. Venäläiset postimerkit tulivat pakollisiksi ulkomaanliikenteessä 14.8.1900 ja kotimaanliikenteessä 14.1.1901.[6]
17. kesäkuuta − Suomalainen Voimistelu- ja Urheiluliitto (SVUL) perustettiin Helsingissä Kansanvalistusseuran laulu- ja soittojuhlien ja Helsingin Ponnistuksen voimistelujuhlien yhteydessä.[7][8]
20. kesäkuuta – Boksarikapina: boksarit kokosivat noin 20000 ihmistä Pekingin lähellä ja tappoivat satoja eurooppalaisia mukaan lukien Saksan suurlähettilään vapaaherra Klemens von Ketterin. Keisari Vilhelm II vaati suurvaltojen yhteisoperaatiota Kiinaa vastaan.
20. kesäkuuta   – Keisari Nikolai II antoi kielimanifestin. Venäjän kieli määrättiin virkakieleksi Suomessa.[9]
29. kesäkuuta – Bobrikov lakkautti ikuisiksi ajoiksi Nya Pressen -sanomalehden.[10]
heinä–syyskuu
2. heinäkuuta – Zeppeliinin ensimmäinen lento lähellä Friedrichshafenia Saksassa.[11]
9. heinäkuuta – Boksarikapina: eurooppalaiset joukot valtasivat takaisin Tianjinin Kiinassa.
27. heinäkuuta – Saksan keisari Vilhelm II:n ns. hunnipuhe herätti maailmanlaajuista huomiota. Keisari vertasi saksalaisia hunneihin, jotka kuningas Etzelin johdolla tuhosivat Kiinaa ja vakuutti että kiinalainen vielä tuhannen vuoden päästä muistaa saksalaisten nimen.[12]
29. heinäkuuta – Italialainen anarkisti Gaetano Bresci surmasi Italian kuninkaan Umberto I:n.[13]
14. elokuuta – Suomalaisten postimerkkien käypäisyys ulkomaille menevissä kirjeissä päättyi ja samalla otettiin protestina käyttöön niin sanottu Gallen-Kallelan surumerkki.
14. elokuuta   – Boksarikapina: kansainvälinen joukko sotilaita Yhdistyneen kuningaskunnan komennon alaisuudessa valtasi Pekingin ja vapautti eurooppalaiset panttivangit.
27. elokuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan joukot löivät buurikommandot Bergendalissa.
1. syyskuuta – Suomen ensimmäinen nykymuotoinen osuustoimintalain mukainen osuuskauppa avattiin Tampereella.[14][15]
4. syyskuuta − Helsingin ensimmäinen sähköraitiovaunu aloitti liikennöinnin linjalla Töölö−Hietalahti.[16]
8. syyskuuta – Voimakas hurrikaani iski Teksasin Galvestoniin surmaten noin 8000 ihmistä.
17. syyskuuta – Filippiinien ja Yhdysvaltain sota: Juan Caillesin komentamat filippiiniläiset joukot löivät eversti Benjamin F. Cheathamin komentamat yhdysvaltalaisjoukot Mabitacissa.
loka–joulukuu
28. lokakuuta – Pariisin kesäolympialaiset päättyivät.
6. marraskuuta – Yhdysvaltain republikaanisen puolueen istuva presidentti William McKinley valittiin uudelle kaudelle voitolla Yhdysvaltain demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaasta William Jennings Bryanista. McKinleyn uudelleenvalinta synnytti levottomuuksia Filippiineillä, koska vastaehdokkaan oli uskottu myöntävän maalle itsenäisyyden.
10. joulukuuta – Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen selitti myöntyväisyyssuunnan periaatteet Uudessa Suomettaressa julkaistussa avoimessa kirjeessään.[17]
14. joulukuuta – Fyysikko Max Planck piti Saksan fysikaalisen seuran tilaisuudessa luennon valon hiukkasluonteesta. Tästä sai alkunsa kvanttiteorian kehitys.
tuntematon päivämäärä
joulukuu – Carl Gustav Jung aloitti psykiatrina Zürichin yliopistossa.
Maapallon väkiluku
Maapallon väkiluku: noin 1650000000
Afrikka: 133000000
Aasia: 947000000
Japani: noin 45000000
Eurooppa: 408000000
Latinalainen Amerikka: 74000000
Pohjois-Amerikka: 82000000
Oseania: 6000000
Syntyneitä
tammikuu–kesäkuu
5. tammikuuta – Niilo Tahkolahti, suomalainen kirjailija (k. 1976)
9. tammikuuta – Richard Halliburton, yhdysvaltalainen toimittaja ja maailmankulkuri (katosi 1939)
12. tammikuuta – Väinö Hannikainen, suomalainen säveltäjä ja harpisti (k. 1960)
16. tammikuuta – Tauno Putkonen, suomalainen lääkäri, iho- ja sukupuolitautiopin professori (k. 1976)
21. tammikuuta – Aune Ylppö, suomalainen hammaslääketieteen tutkija ja professori (k. 1980)
27. tammikuuta – Aleksanteri Ahola-Valo, suomalainen kirjailija (k. 1997)
29. tammikuuta – Ella Eronen, suomalainen näyttelijätär ja lausuntataiteilija (k. 1987)
4. helmikuuta – Jacques Prévert, ranskalainen kirjailija (k. 1977)
5. helmikuuta – Adlai Stevenson, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 1965)
8. helmikuuta – Heidi Blåfield, suomalainen näyttelijä (k. 1931)
11. helmikuuta – Hans-Georg Gadamer, saksalainen filosofi (k. 2002)
12. helmikuuta – Vasili Tšuikov, Neuvostoliiton marsalkka (k. 1982)
22. helmikuuta – Luis Buñuel, espanjalainen elokuvaohjaaja (k. 1983)
2. maaliskuuta – Morris K. Jessup, yhdysvaltalainen tiedemies, kirjailija ja valokuvaaja (k. 1959)
2. maaliskuuta   – Kurt Weill, saksalainen säveltäjä (k. 1950)
8. maaliskuuta – Aarne Koskelo, suomalainen yritysjohtaja (k. 1998)
12. maaliskuuta – Sylvi Kekkonen, suomalainen kirjailija, presidentti Urho Kekkosen puoliso (k. 1974)
13. maaliskuuta – Giórgos Seféris, vuoden 1963 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut kreikkalainen runoilija ja diplomaatti (k. 1971)
15. maaliskuuta – Zarah Leander, ruotsalainen näyttelijä ja laulaja (k. 1981)
19. maaliskuuta – Frédéric Joliot-Curie, vuoden 1935 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko (k. 1958)
23. maaliskuuta – Erich Fromm, saksalaissyntyinen psykologi ja filosofi (k. 1980)
26. maaliskuuta – Akseli Kaskela, suomalainen urheiluvaikuttaja (k. 1979)
29. maaliskuuta – John McEwen, Australian pääministeri (k. 1980)
2. huhtikuuta – Paula Repo, suomalainen lastenkirjailija
5. huhtikuuta – Spencer Tracy, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1967)
11. huhtikuuta – Sándor Márai, unkarilainen kirjailija (k. 1989)
25. huhtikuuta – Wolfgang Pauli, vuoden 1945 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut itävaltalaissyntyinen fyysikko (k. 1958)
26. huhtikuuta – Charles Richter, yhdysvaltalainen seismologi ja keksijä (k. 1985)
28. huhtikuuta – Jan Oort, alankomaalainen astronomi (k. 1992)
30. huhtikuuta – Cecily Lefort, englantilainen toisen maailmansodan sankaritar (k. 1945)
1. toukokuuta – Ignazio Silone, italialainen kirjailija (k. 1978)
2. toukokuuta – A. W. Lawrence, brittiläinen arkeologi ja historioitsija (k. 1991)
10. toukokuuta – Cecilia Payne-Gaposchkin, brittiläinen tähtitieteilijä (k. 1979)
12. toukokuuta – Helene Weigel, itävaltalainen näyttelijätär (k. 1971)
20. toukokuuta – Ragnar Ypyä, suomalainen arkkitehti (k. 1980)
23. toukokuuta – Hans Frank, saksalainen SS-upseeri, miehitetyn Puolan kenraalikuvernööri 1939–1945 (k. 1959)
25. toukokuuta – Alain Grandbois, kanadalainen runoilija (s. 1975)
4. kesäkuuta – Alfredo Le Pera, argentiinalainen toimittaja, näytelmäkirjailija ja laulunsanoittaja (k. 1935)
5. kesäkuuta – Dennis Gabor, vuoden 1971 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut unkarilainen fyysikko (k. 1979)
17. kesäkuuta – Martin Bormann, saksalainen natsijohtaja (katosi 1945)
22. kesäkuuta – Jennie Tourel, venäläis-yhdysvaltalainen oopperalaulaja (k. 1973)
25. kesäkuuta – Louis Mountbatten, englantilainen amiraali (k. 1979)
29. kesäkuuta – Antoine de Saint-Exupéry, ranskalainen lentäjä ja kirjailija (k. 1944)
heinäkuu–joulukuu
1. heinäkuuta – Marcus Adeney, kanadalainen sellisti, säveltäjä, kirjailija ja musiikkipedagogi (k. 1998)
4. heinäkuuta – Robert Desnos, ranskalainen runoilija (k. 1945)
18. heinäkuuta – Nathalie Sarraute, venäläis-ranskalainen kirjailija (k. 1999)
24. heinäkuuta – Zelda Fitzgerald, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1948)
29. heinäkuuta – Eyvind Johnson, vuoden 1974 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ruotsalainen kirjailija (k. 1976)
4. elokuuta – Elizabeth Bowes-Lyon, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar, myöhemmin kuningataräiti, kuningas Yrjö VI:n puoliso (k. 2002)
4. elokuuta   – Ingvald Serenius, suomalainen arkkitehti (k. 1974)
6. elokuuta – Cecil Howard Green, brittiläis-yhdysvaltalainen geofyysikko (k. 2003)
11. elokuuta – Eero A. Wuori, suomalainen poliitikko, ammattiyhdistysjohtaja ja suurlähettiläs (k. 1966)
13. elokuuta – Hector Gratton, kanadalainen säveltäjä, kapellimestari, pianisti ja pedagogi (k. 1970)
13. elokuuta   – Yrjö Lindegren, suomalainen arkkitehti (k. 1952)
18. elokuuta – Vijaya Lakshmi Pandit, intialainen poliitikko ja diplomaatti (k. 1990)
23. elokuuta – Ernst Křenek, itävaltalaissyntyinen säveltäjä ja musiikkikirjailija (k. 1991)
25. elokuuta – Sir Hans Adolf Krebs, vuoden 1953 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen lääkäri ja biokemisti (k. 1981)
25. elokuuta   – L. Arvi P. Poijärvi, suomalainen koulumies ja professori (k. 1986)
26. elokuuta – Hellmuth Walter, saksalainen insinööri ja keksijä (k. 1980)
3. syyskuuta – Urho Kekkonen, kahdeksas Suomen tasavallan presidentti (k. 1986)
3. syyskuuta   – Bruno Nurmi-Johansson, suomalainen taikuri ja vatsastapuhuja (k. 1979)
6. syyskuuta – Lauri Viljanen, suomalainen runoilija ja kirjallisuudentutkija (k. 1984)
20. syyskuuta – Uuno Klami, suomalainen säveltäjä (k. 1961)
22. syyskuuta – Michelangelo Abbado, italialainen viulisti ja säveltäjä (k. 1979)
29. syyskuuta – Örnulf Tigerstedt, suomenruotsalainen runoilija ja kirjailija (k. 1962)
3. lokakuuta – Thomas Wolfe, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1938)
7. lokakuuta – Heinrich Himmler, saksalainen natsivirkamies ja SS:n johtaja (k. 1945)
7. lokakuuta   – Martti Jäppilä, suomalainen säveltäjä ja harmonikkataiteilija (k. 1967)
16. lokakuuta – Eileen Law, kanadalainen oopperalaulaja (k. 1978)
19. lokakuuta – Erna Berger, saksalainen oopperalaulaja ja näyttelijä (k. 1990)
26. lokakuuta – Karin Boye, ruotsalainen runoilija (k. 1941)
27. lokakuuta – Lidija Ruslanova, venäläinen laulaja (k. 1973)
30. lokakuuta – Ragnar Granit, vuoden 1967 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut suomalaissyntyinen fysiologi (k. 1991)
3. marraskuuta – Adi Dassler, saksalainen suutari ja liikemies, Adidas-yhtiön perustaja (k. 1978)
8. marraskuuta – Margaret Mitchell, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1949)
8. marraskuuta   – Charlie Paddock, yhdysvaltalainen urheilija (k. 1943)
14. marraskuuta – Aaron Copland, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1990)
16. marraskuuta – Nikolai Pogodin, neuvostoliittolainen näytelmäkirjailija (k. 1962)
18. marraskuuta – Gunnar Wasastjerna, suomalainen ylilääkäri, lääkintöneuvos ja muistelmakirjailija (k. 1980)
19. marraskuuta – Anna Seghers, saksalainen kirjailija (k. 1983)
22. marraskuuta – Martti Jukola, suomalainen urheilutoimittaja (k. 1952)
25. marraskuuta – Rudolf Höss, saksalainen SS-upseeri (Auschwitzin keskitysleirin päällikkö) (k. 1947)
2. joulukuuta – Viljo Sohkanen, suomalainen sosiaalijohtaja ja sosiaalineuvos (k. 1989)
3. joulukuuta  – Richard Kuhn, vuoden 1938 Nobelin kemianpalkinnon saanut itävaltalainen kemisti (k. 1967)
12. joulukuuta – Sammy Davis, Sr., yhdysvaltalainen tanssija (k. 1988)
13. joulukuuta – Aino Kassinen, suomalainen selvänäkijä (k. 1977)
15. joulukuuta – Lempi Jääskeläinen, suomalainen kirjailija (k. 1964)
18. joulukuuta – Irma Wikström, suomalainen näyttelijä (k. 1969)
19. joulukuuta – Audrey Mildmay, brittiläinen oopperalaulaja (k. 1953)
21. joulukuuta – Vsevolod Višnevski, neuvostoliittolainen kirjailija (k. 1951)
Kuolleita
tammikuu–kesäkuu
1. tammikuuta – Edgar Leopold Layard, brittiläinen lintutieteilijä (s. 1824)
4. tammikuuta – Henry Tracey Coxwell, englantilainen ilmailija (s. 1819)
8. tammikuuta – Johan Parviainen, suomalainen kauppias ja teollisuusmies (s. 1834)
20. tammikuuta – John Ruskin, englantilainen kirjailija (s. 1819)
21. tammikuuta – Zacharias Cleve, suomalainen kasvatustieteilijä (s. 1820)
26. tammikuuta – Sofia Hagman, Kangasalan kansanopiston perustaja ja johtaja (s. 1842)
1. helmikuuta – Bernard Altum, saksalainen pappi, eläintieteilijä ja metsäntutkija (s. 1824)
6. helmikuuta – Pjotr Lavrov, venäläinen anarkisti ja sosialistifilosofi (s. 1823)
9. helmikuuta – Richard W. Thompson, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1909)
16. helmikuuta – Julius Schrader, saksalainen taidemaalari (s. 1815)
21. helmikuuta – Charles Piazzi Smyth, brittiläinen tähtitieteilijä, Skotlannin Astronomer Royal (s. 1819)
3. maaliskuuta – Ludwig Purtscheller, itävaltalainen vuorikiipeilijä (s. 1849)
6. maaliskuuta – Gottlieb Daimler, saksalainen keksijä (automobiilien edelläkävijä) (s. 1834)
10. maaliskuuta – J. P. E. Hartmann, tanskalainen säveltäjä (s. 1905)
18. maaliskuuta – George Burritt Sennett, yhdysvaltalainen liikemies ja lintutieteilijä (s. 1840)
19. maaliskuuta – Charles-Louis Hanon, ranskalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi (s. 1819)
19. maaliskuuta   – Carl Johan Lindeqvist, suomalainen klassisten kielten professori (s. 1834)
22. maaliskuuta – Petter Lybeck, suomalainen urkujenrakentaja ja urkuri (s. 1841)
27. maaliskuuta – Piet Joubert, eteläafrikkalainen kenraali, Transvaalin tasavallan varapresidentti (s. 1831)
28. maaliskuuta – Vincent Benedetti, ranskalainen kreivi ja diplomaatti (s. 1817)
28. maaliskuuta   – August Ferdinand Juselius, suomalainen valtiopäivämies ja Turun kaupunginjohtaja (s. 1847)
29. maaliskuuta – Leonid Radin, venäläinen vallankumouksellinen, runoilija ja keksijä (s. 1860)
2. huhtikuuta – Gustaf Åkerhielm, ruotsalainen poliitikko ja ministeri (s. 1833)
5. huhtikuuta – Joseph Louis François Bertrand, ranskalainen matemaatikko (s. 1822)
7. huhtikuuta – Frederic Edwin Church, yhdysvaltalainen taidemaalari (s. 1826)
14. huhtikuuta – Osman pašša, turkkilainen marsalkka (s. 1832)
18. huhtikuuta – Lorenz Nikolai Achté, suomalainen laulaja, säveltäjä ja kapellimestari (s. 1835)
18. huhtikuuta  – Rudolf Charousek, unkarilainen shakkimestari (s. 1873)
21. huhtikuuta – Alphonse Milne-Edwards, ranskalainen lintutieteilijä, äyriäistutkija ja museonjohtaja (s. 1835)
22. huhtikuuta – Tobias Mullen, irlantilais-yhdysvaltalainen katolinen piispa (s. 1818)
22. huhtikuuta   – Rabih al-Zubayr Ibn Fadl Allah, sudanilainen sotapäällikkö (s. 1845)
24. huhtikuuta – George Douglas Campbell, Argyllin kahdeksas herttua ja brittiläinen poliitikko (s. 1823)
25. huhtikuuta – Aleksandra Petrovna, venäläinen suuriruhtinatar (s. 1838)
27. huhtikuuta – Samuel Werner von Troil, suomalainen senaattori, kamariherra ja maamarsalkka (s. 1833)
28. huhtikuuta – Frantsišak Bahuševitš, valkovenäläinen runoilija ja esseisti (s. 1840)
1. toukokuuta – Inez Borg, suomalainen näyttelijä
2. toukokuuta – Ivan Aivazovski, armenialais-venäläinen taidemaalari (s. 1817)
10. toukokuuta – Konstantin Hakulin, suomalainen kauppaneuvos ja valokuvaaja (s. 1833)
18. toukokuuta – Jean Gaspard Felix Ravaisson-Mollien, ranskalainen filosofi (s. 1813)
21. toukokuuta – Karl Robert Malmström, suomalainen pappi ja runoilija (s. 1830)
25. toukokuuta – Emanuel Törmälä, suomalainen pappi, kirjailija ja kääntäjä (s. 1849)
27. toukokuuta – Fridolf Weurlander, suomalainen kuvataiteilija (s. 1851)
2. kesäkuuta – Samori Touré, Mandinkan valtakunnan perustaja (s. 1830)
3. kesäkuuta – Mary Kingsley, englantilainen tutkimusmatkailija ja kirjailija (s. 1871)
5. kesäkuuta – Stephen Crane, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1871)
11. kesäkuuta – Belle Boyd, yhdysvaltalainen näyttelijä (Konfederaation vakoilija) (s. 1843)
14. kesäkuuta – Frans Maexmontan, suomalainen toimittaja, opettaja ja taidemaalari (s. 1847)
16. kesäkuuta – François d’Orléans, ranskalainen laivastoupseeri (s. 1818)
21. kesäkuuta – Mihail Muravjov, venäläinen kreivi, diplomaatti ja ulkoministeri (s. 1845)
heinäkuu–joulukuu
14. heinäkuuta – Víctor López Seoane, espanjalainen eläin- ja kasvitieteilijä (s. 1832)
19. heinäkuuta – Frans Wilhelm Rothsten, suomalainen kääntäjä ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran sihteeri (s. 1833)
29. heinäkuuta – Umberto I, Italian kuningas (s. 1844)
29. heinäkuuta   – Sigbjørn Obstfelder, norjalainen koneinsinööri ja kirjailija (s. 1866)
30. heinäkuuta – Alfred, Sachsen-Coburgin ja Gothan herttua, kuningatar Viktorian toinen poika (s. 1844)
4. elokuuta – Jacob Dolson Cox, yhdysvaltalainen kenraali ja republikaanipoliitikko (s. 1828)
4. elokuuta   – Isaak Levitan, venäläinen taidemaalari (s. 1860)
7. elokuuta – Wilhelm Liebknecht, saksalainen sosiaalidemokraatti (s. 1826)
8. elokuuta – Emil Škoda, böömiläinen insinööri, Škoda-yhtiön perustaja
8. elokuuta   – August Vilhelm Ervasti, suomalainen lehtimies, tutkimusmatkailija ja Karjalan sivistystyön vaalija (s. 1845)
9. elokuuta – Christian Theodor Oker-Blom, suomalainen kenraali ja senaattori (s. 1822)
10. elokuuta – Charles Russel, Killowenin paroni Russell, Englannin oikeuden lordiylituomari (s. 1832)
12. elokuuta – Wilhelm Steinitz, itävaltalais-yhdysvaltalainen shakin maailmanmestari (s. 1836)
13. elokuuta – Vladimir Solovjov, venäläinen runoilija, filosofi ja mystikko (s. 1853)
15. elokuuta – John Anderson, skotlantilainen eläintieteilijä (s. 1833)
16. elokuuta – Eça de Queirós, portugalilainen kirjailija (s. 1845)
19. elokuuta – Jean-Baptiste Accolay, belgialainen viulisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1833)
25. elokuuta – Kuroda Kiyotaka, Japanin pääministeri (s. 1840)
25. elokuuta   – Friedrich Nietzsche, saksalainen filosofi ja kirjailija (s. 1844)
26. elokuuta – Emil Collan, suomalainen opettaja, painoasiamies ja päätoimittaja (s. 1851)
28. elokuuta – William Grommé, venäjänsaksalainen taidemaalari ja keräilijä (s. 1836)
28. elokuuta   – Henry Sidgwick, englantilainen filosofi (s. 1838)
31. elokuuta – Fjodor Logginovitš Heiden, venäläinen kenraali ja Suomen kenraalikuvernööri (s. 1821)
31. elokuuta   – John Bennet Lawes, brittiläinen keksijä ja maataloustieteilijä (s. 1814)
18. syyskuuta – P. Solstrand, suomenruotsalainen runoilija (s. 1855)
19. syyskuuta – Max Jähns, saksalainen upseeri ja kirjailija (s. 1837)
23. syyskuuta – Arsenio Martínez Campos, espanjalainen kenraali ja pääministeri (s. 1831)
23. syyskuuta – William Marsh Rice, yhdysvaltalainen ihmisystävä ja yliopiston perustaja (s. 1816)
28. syyskuuta – Lovisa Rosenlund, Suomen aikoinaan vanhin asukas (s. 1792)
2. lokakuuta – Erkki Antti Juhonpieti, suomalainen lestadiolaissaarnaaja (s. 1814)
15. lokakuuta – Zdeněk Fibich, tšekkiläinen säveltäjä (s. 1850)
22. lokakuuta – John Sherman, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1823)
28. lokakuuta – Friedrich Max Müller, saksalais-englantilainen kieli- ja uskontotieteilijä (s. 1823)
9. marraskuuta – Isak Wilhelm Fellman, suomalainen laivanvarustaja ja teollisuudenharjoittaja (s. 1828)
9. marraskuuta   – Adolf Tillaeus, suomalainen käsityöäinen ja hoviräätäli (s. 1845)
10. marraskuuta – Armand David, ranskalainen pappi, lintu- ja kasvitieteilijä (s. 1826)
17. marraskuuta – E. V. Petterson, suomalainen kirkkoherra (s. 1834)
22. marraskuuta – Arthur Sullivan, brittiläinen säveltäjä (s. 1842)
29. marraskuuta – Gustav Hartlaub, saksalainen lääkäri ja eläintieteilijä (k. 1814)
30. marraskuuta – Oscar Wilde, irlantilainen kirjailija ja näytelmäkirjailija (s. 1854)
9. joulukuuta – Emmi Ljungberg, suomalainen kirjailija (s. 1846)
9. joulukuuta   – Ernst August Strandman, suomalainen itämaisen kirjallisuuden professori (s. 1832)
11. joulukuuta – Edmond de Sélys-Longchamps, belgialainen poliitikko ja eläintieteilijä (s. 1813)
22. joulukuuta – Leonhard von Blumenthal, preussilainen kreivi ja sotamarsalkka (s. 1810)
27. joulukuuta – William George Armstrong, englantilainen keksijä, tiedemies, insinööri ja liikemies (s. 1810)
28. joulukuuta – Woldemar von Daehn, suomalais-venäläinen kenraali ja ministerivaltiosihteeri (s. 1838)
28. joulukuuta   – Johan Elias Strömborg, suomalainen professori ja kirjailija (s. 1833)
Muuta
Kirjallisuusvuosi 1900
Lähteet


*