Question: Mitä kaupunkeja Suomessa pommitettiin talvisodan aikana?

Talvisodan pommitukset


Talvisodan pommitukset ulottuivat monille paikkakunnille. Suomessa oli valmistauduttu 1930-luvun lopulla siihen, että Neuvostoliitto käyttäisi pääasiassa TB-3-pommikoneita, mutta Neuvostoliitto oli pääasiassa Espanjan sisällissodan kokemusten perusteella laajentanut SB-2- ja DB-3-pommikoneiden määrää, jotka olivat nopeita, Suomen päähävittäjätyypiksi hankittuja Fokker D.XXI:ia nopeampia. Kaikkiaan talvisodan aikana pommitettuja paikkakuntia oli peräti 690 kappaletta ja pommituslentoja 2 726 kertaa. [1] [2] Carl Geustin kokoamisen tietojen mukaan pommituksissa olisi kuollut 956 ihmistä, haavoittunut vakavasti 540 ja lievästi 1300 (1316). [3]
Joulukuussa 1939 Neuvostoliiton ilmavoimien lentokoneet 7. armeijan rintamalohkolla tulittivat tai pommittivat omia joukkoja kuusi kertaa. Kaksi 68. hävittäjärykmentin I-16-lentokonetta ampui alas Neuvostoliiton 4. jalkaväkidivisioonan 39. kiväärirykmentin ilmatorjuntajaos. 1. joulukuuta 1939 törmäsi Itämeren laivaston miinatorpedolentorykmentin lentokone lähdössä pommivarastoon, jonka seurauksena tapahtui räjähdys, ja suuri osa lentokoneista tuli kahdeksi tai kolmeksi viikoksi lentokelvottomiksi. [4]
Sotilaallis-taktisista taloudellis-strategisiin pommituksiin
Puolustuskansankomissaarin toimintaohje
Neuvostoliiton puolustusministeri marsalkka Kliment Vorošilov ilmoitti marraskuussa 1939 toimintaohjeessaan, että ilmavoimien oli vältettävä pommittamasta kaupunkeja ja taajamia, joissa ei ole vihollisen huomattavia voimia. Helsingin asuinkorttelien pommitus 30. marraskuuta 1939 aiheutti kritiikkiä ulkomaisissa joukkotiedotusvälineissä, minkä vuoksi Vorošilov määräsi:Ilmavoimia kielletään ehdottomasti pommittamasta kaupunkeja ja rauhanomaista väestöä, mikä on saatettava jokaisen lentäjän ja lentoperämiehen tietoon.. 
Työläisten ja talonpoikien armeijan sotaneuvoston päämaja
Joulukuussa 1939 perustettiin puna-armeijan päämaja, jonka muodostivat Kliment Vorošilov, Nikolai Kuznetsov, Boris Šapošnikov ja Josif Stalin (Džugašvili). Ensimmäisiksi käskyikseen he määräsivät:8. armeijan ilmavoimien ... tuhottava Matkaselän ja Sortavalan rautatiesolmut.. 1. tammikuuta 1940 toimintaohjeessa käskettiin:Pommikoneiden tuhottava järjestelmällisesti kaukana rintaman takana olevia kohteita - vihollisen hallintorakennuksia, sotilaallisia kohteita ja teollisuuslaitoksia, rautatiesiltoja ja -solmuja, satamia ja kulkuneuvoja. 5. tammikuuta 1940 alkaen käskyjen henkilökohtaiset allekirjoitukset korvattiin kollektiivisella Sotaneuvoston päämaja-allekirjoituksella. 21. tammikuuta 1940 edellyttiin jo laajaa taloudellista sodankäyntiä Viime aikoina ei ole pommitettu ollenkaan vihollisen selustassa olevia kohteita, jotka on aiemmin osoitettu 8. armeijan ilmavoimien iskujen kohteiksi, mikä antaa viholliselle mahdollisuuden toimittaa esteettömästi sota- ja elintarvikkeita.
Päämajan mielestä 8. armeijan ilmavoimia on käytetty häpeällisen huonosti, huonommin kuin muiden armeijoiden, sitä komennetaan huonosti eikä se ole saanut aikaan sitä, mihin olisi pystynyt, vaikka se onkin ylivoimainen vihollisen ilmavoimiin verrattuna.
Päämaja käskee ehdottomasti jakaa ilmavoimat toistaiseksi kahteen ryhmään: toisen tehtävänä on auttaa joukkoja pommikoneiden voimin käyttämällä pienikokoisia pommeja sekä hävittäjäkoneiden hyökkäystoimin; toisen tehtävänä on iskeä kohti selustassa olevia ja armeijalle osoitettuja kohteita, erityisesti on tuhottava Serdobolin kaupunki, tuhottava vihollisen Mantsisaaren, Lunkulansaaren ja Valamon tukikohdat ja upotettava moottoriveneet, jotka yrittävät ampua joukkojemme hallussa olevia rantaosuuksia.
Päämaja vaatii jyrkästi tehostamaan ilmavoimien toimintaa, vaatimaan niiltä kovia iskuja, jotka auttaisivat joukkojamme ja tuhoaisivat vihollisen selustassa olevat tukikohdat, sekä lakkaamaan toimimasta häpeällisesti niin kuin tähän asti.
Täytäntöönpanosta ilmoitettava päivittäin. [5]
Taulukko eräistä talvisodan aikana pommitetuista paikkakunnista [6]


Henkilötappiot yhteensä
Talvisodan aikana tehdyn tilaston mukaan pommituksissa [11]
Kuoli 956 henkilöä (sodan jälkeisen virallisen tilaston mukaan kuolleita 848 henkilöä)
Vammautui vaikeasti 540 henkilöä
Vammautui lievästi 1316 henkilöä
Rakennusvaurioiden yhteenveto

Pommituksissa tuhoutui tai vaurioitui kaikkiaan[12]:
Kivitaloja:
Tuhoutuneita 157
Vaurioituneita 696
Puutaloja:
Tuhoutuneita 1764
Vaurioituneita 4137
Muita vaurioita
Rautatiekalustosta tuhoutui[13]
243 veturia eli noin kolmannes koko määrästä
n. 2000 rautatievaunua eli noin 10% kokonaismäärästä
Pudotetut merimiinat eivät aiheuttaneet vaurioita, mutta työllistivät raivaushenkilöstöä.
Katso myös
Talvisodan ilmatorjunta
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Sotatieteen laitos| title = Talvisodan historia| location = Porvoo| publisher = Werner Söderström Osakeyhtiö| year = 1991| id = ISBN 951-0-17565-X}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Pentti Palmu| title = Suomen ilmatorjunnan vaiheita 1925-90| publisher = Ilmatorjuntaupseeriyhdistys| year = 1989| id = ISBN 952-90083-0-9}}
J.Leskinen & A.Juutilainen: Talvisodan pikkujättiläinen / ISBN 951-0-23536-9
Viitteet

*