Question: Milloin Juha Sipilä oli Suomen pääministeri?

Juha Sipilä


Juha Petri Sipilä (s. 25. huhtikuuta 1961 Veteli) on suomalainen liikemies, yritysjohtaja ja poliitikko, joka on toiminut Suomen pääministerinä 29. toukokuuta 2015 lähtien. Sipilä toimii Suomen Keskustan puheenjohtajana. Hän on ollut Oulun vaalipiirin kansanedustaja vuodesta 2011.[1] Sipilä valittiin puolueen puheenjohtajaksi kesäkuussa 2012.[2] Hän oli myös Kempeleen kunnanvaltuuston jäsen vuosina 2013–2017. Koulutukseltaan Sipilä on diplomi-insinööri.
Nuoruus ja opiskeluaika
Sipilä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1980 Puolangan lukiosta ja valmistui diplomi-insinööriksi Oulun yliopistosta vuonna 1986.[1] Sipilän opinnäytetyön aihe on 900 MHz:n duplexsuodatin.[3]
Yritysjohtajana
Sipilä on ollut noin 40 yrityksen johtotehtävissä[4]. Työuransa hän aloitti Kempeleessä Lauri Kuokkanen Oy:ssä, ensin diplomityöntekijänä ja myöhemmin tuotekehityspäälikkönä.[5] Vuonna 1992 Sipilästä tuli Lauri Kuokkasen omistaman, radiotaajuuskomponentteja valmistavan Solitra Oy:n toimitusjohtaja. Vuonna 1994[6] valtionyhtiö Rautaruukki myi Sipilän holdingyhtiölle enemmistöomistuksensa[7] Solitra Oy:stä, juuri Rautaruukin lainatessa Sipilän holdingyhtiölle tähän kauppaan tarvittavat rahat,[8] jolloin Sipilästä tuli yhtiön uusi pääomistaja.[9][10] 1990-luvun IT-alan huippuvuosina yritys kasvoi sadan prosentin vuositahdissa. Sipilä ja muut avainhenkilöt myivät yhtiön amerikkalaiselle ADC Telecommunicationsille vuonna 1996. Yrityskaupan johdosta Sipilä oli ensimmäisiä Oulun IT-miljonäärejä.[11] Hän sai kaupassa yli 73 miljoonaa markkaa (noin 12 miljoonaa euroa), ja oli eniten Suomessa vuonna 1996 ansainnut henkilö.[12]
Vuonna 1995 Sipilä perusti Fortel Invest Oy:n, joka on teknologiayritysten pääomarahoitukseen keskittynyt yritys.[13] Yhtiö oli voitollinen vain neljänä vuonna vuosien 1995–2012 aikana. Vuonna 2012 yhtiö teki 2,9 miljoonan euron tappion.[14] Vuosina 2002–2005 Sipilä toimi Elektrobit Oyj:n toimitusjohtajana, minkä jälkeen hän palasi johtamaan Fortel Investiä, kunnes tuli valituksi eduskuntaan.[1][5]
Kempeleen ekokortteli
Sipilä kiinnostui puukaasusta pyydettyään tarjousta sähköliittymästä mökilleen. Sipilä päätti pitää mökkinsä irrallaan valtakunnallisesta sähköverkosta. Aluksi sähkö tuotettiin tuulivoimalla ja dieselkäyttöisellä aggregaatilla. Tämän jälkeen Sipilä korvasi dieselin ympäristöystävällisemmällä ja edullisemmalla puuhakkeella, mikä johti lopulta Volter Oy:n perustamiseen.[15]
Yritys kehittää ja valmistaa puukaasuvoimaloita. Volterin tekemää tuotekehitystä puukaasun alalla toteutetaan Kempeleen ekokorttelissa.[16] Se toimi vuoteen 2015 asti itsenäisenä asuintalosaarekkeena erillään valtakunnallisesta sähköverkosta. Keväällä 2015 ekokylä liittyi paikalliseen sähköverkkoon tasoittaakseen kulutuksen ja oman tuotannon epätasapainon.[17][18]
Juha Sipilä on myös esiintynyt kansainvälisessä mediassa Chevrolet El Camino ”El Kamina” -puukaasuauton tiimoilta. Mekaanisesti ahdetun moottorin on kerrottu toimivan puukaasun lisäksi bensiinillä.[19][20]
Poliitikkona

Sipilä nousi kansanedustajaksi ensiyrittämällään eduskuntavaaleissa 2011, joissa hän sai 5543 ääntä.[21][22] Hänet valittiin samana keväänä keskustan eduskuntaryhmän toiseksi varapuheenjohtajaksi.[23]
Keskustan puheenjohtaja
Huhtikuussa 2012 Sipilä ilmoitti pyrkivänsä keskustan puheenjohtajaksi kesän puoluekokouksessa.[24] Puoluekokous valitsi Sipilän puheenjohtaksi 9. kesäkuuta 2012. Hän sai puheenjohtajavaalin toisella kierroksella 1251 ääntä toiseksi tulleen Tuomo Puumalan saadessa 872 ääntä.[25] Sipilä piti ensimmäisen puheenjohtajan linjapuheensa puoluekokouksessa 10. kesäkuuta 2012. Hän ilmaisi vahvaksi visiokseen ja haaveekseen hajautetun yhteiskunnan, jossa on rooli kasvukeskuksilla, maaseutukeskuksilla ja maaseudulla.[26] Puoluekokous otti vahvasti kantaa nuorten ja perheiden auttamisen puolesta. Sipilän mukaan Suomeen olisi mahdollista luoda 200000 uutta työpaikkaa biotalouteen.[27]
Sipilän noustessa keskustan johtoon puolue oli perussuomalaisten jälkeen opposition toiseksi suurin puolue 35 kansanedustajallaan. Ensimmäiset Sipilän johdolla käydyt vaalit olivat vuoden 2012 kunnallisvaalit, joissa keskustan kannatus oli 18,7 prosenttia.[28] Sipilä valittiin vaaleissa kotikuntansa Kempeleen valtuustoon 755 äänellä.[29] Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa keskusta oli 19,7 prosentin kannatuksella toiseksi suurin puolue ja säilytti kolme edustajaansa Euroopan parlamentissa.[30]
Vaalikampanja 2015
Juha Sipilän vaalikampanjaa leimasi hänen asemansa keskustan puheenjohtajana. Kannatusmittauksissa ennen vaalia oppositiopuolue keskusta oli suurin puolue, joten Sipilällä oli vahva asema nousta seuraavaksi pääministeriksi.[31] Sipilän linjana vaaleissa oli rajata tulevat leikkaukset 2,3 miljardiin euroon, mikä oli suurista puolueista pienin leikkauslupaus.[32] Sipilä väläytti myös mahdollisuutta, että vaalien jälkeen toteutettavat leikkaukset olisivat tätä pienempiä. Eläkeläisten, lapsiperheiden, opiskelijoiden ja muiden yhteiskunnan tukia saavien tukitasosta Sipilä lupasi olla leikkaamatta lainkaan.[33] Erityisesti opiskelun ja koulutuksen resursoinnin puolesta Sipilä kampanjoi näyttävästi Ylioppilaskuntien liiton kanssa yhdessä otetuissa promokuvissa, joissa Sipilä puolusti koulutuksen ja opintotuen rajaamista kokonaan leikkausten ulkopuolelle (ns. Koulutuslupaus-kampanja).[34] Lapsen oikeutta varhaiskasvatukseen Sipilä puolusti Ylen pääministeritentissä lupaamalla, ettei pääsyä julkiseen päivähoitoon tulla rajaamaan.[35]
Pääministerikausi
Kevään 2015 eduskuntavaaleissa Sipilä oli koko maan ääniharava saaden 30758 ääntä.[36] Keskustan kannatus oli 21,1 prosenttia ja se nousi 49 kansanedustajalla Suomen suurimmaksi puolueeksi.[37] Vaalien jälkeen Sipilä valittiin eduskunnan puhemieheksi sekä hallitustunnustelijaksi. Hän pyrki samanaikaisesti luomaan myös niin sanotun yhteiskuntasopimuksen, johon hallituspuolueet ja muut osapuolet kuten työmarkkinajärjestöt sitoutuisivat.[38] Hallitustunnustelut etenivät Sipilän luomassa aikataulussa ja hän sai kiitosta hallituskumppaneiltaan.[39] Hallituksen ulkopuolelle jätetyt SDP ja Vasemmistoliitto kritisoivat hallitusneuvotteluja näytelmäksi. Sen sijaan yhteiskuntasopimusneuvottelut päättyivät tuloksettomina.[40]
Eduskunta valitsi Sipilän pääministeriksi 28. toukokuuta 2015 äänin 128 puolesta, 62 vastaan.[41] Sipilän hallituksessa keskustalla on kuusi paikkaa, perussuomalaisilla ja kokoomuksella kummallakin neljä.[39]
Tutkijoita vähättelevä lausunto vuonna 2015
Oltuaan pääministerinä noin puoli vuotta Sipilä antoi YLEn A-studiossa 2.12.2015 lausunnon, jonka monet tulkitsivat vähättelevän akateemista oppineisuutta. Sipilän lausuma oli seuraava:[42]




“Nyt pitäisi löytää niitä ihmisiä, jotka kertovat, että mitä nyt pitäisi tehdä. Niitä on ihan liikaa nyt Suomessa, jotka kertovat, mitä nyt tässä tilanteessa ei saa tehdä. Löytyy kaiken maailman dosenttia, jotka kertovat, että tätä ja tätä ei saa tehdä. Nyt hallitus ei vain voi seisoa kädet taskuissa ja katsoa, kuinka työttömyys kasvaa. Meidän täytyy nyt tehdä jotakin.”
Uusi Suomi katsoi otsikossaan oppineiden joutuneen “yleisen vitsin kohteiksi”. Artikkelissa vihreiden Ville Niinistö kritisoi Sipilää seuraavasti: “Mitä maallemme on tapahtunut, kun tiedon pilkkaaminen on ihan pääministeritason viisautta? Tällä viisaudella Sipilän hallitus leikkaa eniten korkeakouluilta, tutkimuksesta ja varhaiskasvatuksesta.”[43]
Ilmaus “kaiken maailman dosentit” jäi osaksi suomalaista poliittista diskurssia. Vielä melkein puolitoista vuotta myöhemmin YLE:n tv-uutiset nosti tämän kohun esiin. Silloin historiantutkija, dosentti Mika Tervonen kommentoi tätä seuraavasti:[42]




“Jos maata johdetaan semmoisella tavalla, jossa ajatellaan, että faktat ei kuulu siihen päätöksentekoon, niin silloin voi miettiä, että jos tutkittu tieto ei kelpaa päätöksenteossa, niin millä perusteilla niitä päätöksiä sitten tehdään.”
Etelä-Saimaa esitti Sipilän lausunnon yhtä haitalliseksi kuin valeuutiset sekä Ison-Britannian Brexit-äänestyksen yhteydessä esiityneen mediakampanjoinnin samoin kuin Donald Trumpin esiintymiset julkisuudessa:[44]




“Brexitin ja Trumpin myötä valheellisen tiedon levittämistä ei häpeillä. Se on huolestuttava piirre. Samoin kuin se, että tutkimustiedon väheksyminen kuuluu valtavirtaan. Puhutaan kaikenmaailman dosenteista.”
Yleisradion toimintaa koskenut kohu 2016

Marraskuussa 2016 Kansan Uutiset kertoi, että Juha Sipilän sukulaisten omistama konepajayritys on saanut valtionyhtiö Terrafamelta merkittävän kuljetintilauksen. Uutinen herätti kysymyksen Sipilän jääviydestä, koska hallitus oli aiemmin myöntänyt Terrafamen omistamalle Talvivaaran kaivokselle sadan miljoonan euron lisärahoituksen. Uutisen jälkeen Sipilä pyysi oikeuskansleria selvittämään, olisiko hänen pitänyt jäävätä itsensä rahoituspäätöksessä. Myöhemmin julkisuuteen nousi tieto, että Yleisradion johto olisi suitsinut uutisointia jääviysepäilyistä Sipilän otettua heihin yhteyttä, mikä herätti epäilyjä Ylen poliittisesta painostamisesta.[45] Ylen päätoimittaja Atte Jääskeläinen on kuvaillut Sipilän toimintaa suhteessa mediaan omituiseksi ja harkitsemattomaksi. Jääskeläisen mukaan Sipilä ei ole antanut palautetta politiikkaa koskevista uutisista, vaan yhteydenotot ovat koskeneet uutisia, jotka ovat käsitelleet Sipilän henkilökohtaista varallisuutta, uskonnollista vakaumusta ja yrittäjätaustaa.[46]
Kuntavaalit 2017
Sipilä ei ollut ehdolla vuoden 2017 kuntavaaleissa.[47]
Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa keskustan kannatus oli ollut 18,7 %[48] ja vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 21,1 %,[49] mutta kuntavaaleissa 2017 puolueen kannatus laski 17,5 prosenttiin.[50]
Tavoitteiden toteutuminen
Vuoden 2015 vaalien alla keskusta asetti tavoitteikseen, että vuoteen 2025 mennessä Suomeen olisi saatava 200 000 työpaikkaa lisää, talous kahden prosentin kasvu-uralle ja lisäksi velkaantuminen olisi pysäytettävä[51][52]. Hallitusohjelmassa tavoitteiksi kirjattiin, että hallituskauden loppuun mennessä työllisyysaste nousisi 72 prosenttiin, työllisten määrä kasvaisi 110 000 henkilöllä  ja velkaantuminen suhteessa bruttokansantuotteeseen taittuisi[53]. 
Talouskasvu 2 %
Suomen Pankin tekemän ennusteen mukaan kokonaistuotanto kasvaa 3,1 % vuonna 2017 ja seuraavana vuonna 2,5 %. Vuosina 2019–2020 talous kasvaisi noin 1,5 prosentin vauhtia.[51][54]
Suomen bruttokansantuote kasvaa vuonna 2018 Danske Bankin mukaan 2,4 prosenttia[55], Aktian mukaan 2,6 prosenttia[56] ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen mukaan 2,8 prosenttia[57].
Talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan vuoden 2018 alun nopea kasvuvauhti on suhdannesyklin normaali ilmiö, ja kasvun odotetaan hidastuvan vuoden 2018 jälkeen 1–1,5 prosenttiin[58].
Työllisyysaste 72 %
Sipilän hallituksen aloittaessa keväällä 2015 työllisyysaste oli alle 68 prosenttia[59]. Marraskuussa 2018 työllisyysasteen kausi- ja satunnaisvaihtelusta tasoitettu trendi nousi 72 prosenttiin[59]. 
Suotuisan kehityksen taustalla ovat pitkälti kansainväliset suhdanteet, mutta myös poliittisilla toimilla, kuten vuonna 2016 solmitulla, palkkojen nousua hillinneellä kilpailukykysopimuksella (kiky), on asiantuntijoiden mielestä ollut merkitystä[60] [61]. Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan mukaan kilpailukykysopimus ja hallituksen työn tarjontaa lisäävät uudistukset selittävät noin puolet työpaikkojen lisäyksestä hallituskauden aikana[62].
Suomen Pankin neuvonantaja Juuso Vanhala, PTT:n ennustepäällikkö Janne Huovari ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan ennustepäällikkö Markku Kotilainen kuitenkin pitävät 72 prosentin tavoitetta riittämättömänä[60].
Velkaantuminen
Vuonna 2017 valtio velkaantuu 4,5 miljardia lisää ja seuraavana vuonna 3,1 miljardia lisää.[51]
Sipilän hallituksen suosio
Elinkeinoelämän valtuuskunnan arvo- ja asennetutkimuksessa marraskuussa 2018 Juha Sipilän hallitus kokonaisuutena sai 31 prosentilta erittäin hyvän tai melko hyvän arvosanan. Enemmistö (61 %) antoi hallitukselle huonon arvosanan.[63]
Omaisuus ja ministerin sidonnaisilmoitus
Juha Sipilän sijoitusomaisuus on salattu kapitalisaatiosopimuksen[64] avulla vakuutuskuoreen,[65] jonka käytön ammattisijoittajat Kim Lindström ja Tom Lindström arvioivat johtuvan sen sallimista verosuunnittelumahdollisuuksista.[66] Vakuutuskuoressa olevan sijoitusomaisuuden määrä ja laatu ovat tuntemattomia, sillä ministerin sidonnaisilmoituksessa Juha Sipilä ilmoitti vain omistavansa ”merkittävän” sijoitusomaisuuden.[65] Sipilän menettely poikkeaa muiden ministerien ilmoituksista, jotka sisälsivät tarkat määrät omaisuudesta ja velasta.[67] Vaikka sijoitusomaisuuden tarkka määrä on tuntematon, tutkiva journalisti Jarno Liski on arvioinut sen olevan todennäköisesti noin 15 miljoonaa euroa. Liski huomauttaa, että Sipilän omaisuus on salattu huomattavasti paksumman salaisuuden verhon taakse, kuin mitä sijoittajajärjestöt ja valtiovarainministeriö ovat toistuvasti esittäneet.[64]
Valtioneuvoston kanslian alivaltiosihteeri Timo Lankisen mukaan Sipilä on pääministerinä toimiessaan kustantanut itse virkamatkojaan satojen tuhansien eurojen arvosta.[68]
Vuonna 2016 Juha Sipilän verotettavat tulot olivat yhteensä 375 802 €, josta ansiotuloja 162 023 € ja pääomatuloja 213 779 €[69]. Hänen veroprosenttinsa oli 38,6[69]. 
Vuonna 2017 Sipilän verotettavat tulot olivat yhteensä 159 364 €, ja ne koostuivat pelkästään ansiotuloista[70]. Hänen veroprosenttinsa oli tuolloin 44,3[70].
Sipilä omistaa mm. Mooney m20r Ovation 2 -pienkoneen, arvoltaan n. 200 000–300 000 euroa, sekä osuudet toisesta lentokoneesta ja helikopterista[71]. 
Näkemyksiä
Sipilä ei kannata perustuloa. Sipilän mielestä sosiaaliturvan uudistamisen ydin on aktiivisuudessa. Sipilän mukaan Suomella ei ole varaa passivoiviin perustulomalleihin.[72]
Yksityiselämä
Sipilällä on vaimonsa Minna-Maarian kanssa viisi lasta sekä kuusi lastenlasta.[5] Hänen nuorin, vuonna 1993 syntynyt poikansa Tuomo kuoli 18. helmikuuta 2015.[73] Juha ja Minna-Maaria Sipilällä on yksityinen hyväntekeväisyyssäätiö. Vero-oikeuden professori Heikki Niskakangas on Sipilän serkku.[74]
Sipilä kuuluu Rauhan sana -nimiseen herätysliikkeeseen, jonka juuret ovat vanhoillislestadiolaisuudessa.[75] Sipilä kuitenkin kielsi Keskustan puheenjohtajuutta tavoitellessaan olevansa lestadiolainen.[76]
Lähteet

Aiheesta muualla



Citation error, replace with{{cite book| author = Uimonen, Risto| title = Juha Sipilä - keskustajohtajan henkilökuva| publisher = Minerva Kustannus Oy| year = 2015| isbn = 9789523123243| accessdate = 4.12.2016}}












Luokka:Nykyiset kansanedustajat
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomen nykyiset ministerit
Luokka:Suomen Keskustan puheenjohtajat
Luokka:Kempeleen kunnanvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1961 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Eduskunnan puhemiehet
Luokka:Suomen pääministerit