Question: Kuka keksi trumpetin?

Trumpetti




Trumpetti on vaskisoitinperheen korkein soitin. Ääni tuotetaan trumpetissa samalla tavalla kuin kaikissa vaskisoittimissa: soittaja painaa suukappaleen huuliaan vasten ja puhaltaa. Huulten värähtely saa ilmapatsaan soittimen sisällä värähtelemään, ja ilmapatsaan taajuusvaihtelut aistitaan äänenä. Yleisin trumpetti on B-vireinen. Muita trumpetteja ovat C- D- ja E-trumpetti, sekä B- tai A-vireinen piccolotrumpetti. Harvinaisia trumpetin sukuisia soittimia ovat bassotrumpetti ja sopraanopasuuna.
Trumpetin ääniala on monipuolinen. Matalin kolmiventtiilisellä trumpetilla tuotettava ääni on ylinousevan kvartin perusävelen alapuolella, tosin erilaisilla epätavallisilla soittotekniikoilla on mahdollista soittaa tätäkin alemmas. Trumpetin korkein ääni riippuu täysin soittajasta, soitin ei aseta rajoituksia.
Trumpetille voidaan kirjoittaa sekä soivaan vireeseen (jolloin soittaja itse hoitaa mahdollisen transponoinnin) tai transponoida nuotit valmiiksi, jolloin esimerkiksi B-vireeseen kirjoittetua nuottia ei tarvitse B-vireisellä soittimella transponoida. Soittimen historian takia useiden eri transponaatioiden käyttö on tavallista sinfoniaorkesterissa.
Trumpetin muunnoksia ovat muun muassa korkeaääninen pikkolotrumpetti sekä Verdin Aida-oopperaa varten suunniteltu pitkä aidatrumpetti, bassotrumpetti muistuttaa rakenteeltaan lähinnä venttiilipasuunaa.
Hyvin samantapaisesta ulkomuodosta ja soittotavasta huolimatta trumpetti ei ole sukua kornetille tai flyygelitorvelle. Nämä soittimet ovat trumpettia pehmeä-äänisempiä ja kuuluvat samaan ryhmään kuin käyrätorvi. Ne ovat kuitenkin vaskipuhallinten joukossa trumpetin lähimpiä sukulaisia.
Rakenne
Trumpetin osat ovat suukappale, putki, venttiilikoneisto (venttiili), "triggerit" ja kello.
Trumpetin suukappale on kuppimainen. Trumpetin putken pituus on noin 180cm, ja se on lähes koko matkaltaan sylinterimäinen eli tasalaaja. Putken päässä on laajentuma, kello.
Trumpetin pinnoitusmateriaaleja on useita. Edullisimmissa oppilasmalleissa käytetään yleisesti messinkiseoksen päällä kirkasta lakkaa, mutta ammattilaismalleissa on yleensä hopeointi tai
kultaus. Kultamessinkiä voi käyttää myös itse soittimen rakennusmateriaalina. Pinta saatetaan
myös harjata tai käsitellä muutoin siten, että lopputulos on kiiltämätön eli mattapintainen.
Trumpetissa on yleensä kolme venttiiliä, joiden eri yhdistelmillä voidaan muuttaa putken pituutta ja täten madaltaa luonnonääntä enintään kuusi puolisävelaskelta. Lopputulos on koko äänialaltaan
täysin kromaattinen instrumentti. Piccolotrumpetissa ja flyygelitorvessa voi olla neljäskin
venttiili, joka madaltaa ääntä kvartin. Verdin samannimisessä oopperassa käytetyssä ns. Aida-
trumpetissa on sitä vastoin vain yksi venttiili, ja siksi sen sävelvalikoima onkin rajoitetumpi.
Rakenteellisten syiden vuoksi osa äänistä on venttiileillä tuotettuina epäpuhtaita, ja siksi trumpetissa on myös liu'utettavia putken osia (nk. triggereitä), joilla äänen korkeutta voidaan hienosäätää.
Trumpetin kelloon soittaja voi tarvittaessa kiinnittää erilaisia sordiinoja, jotka muuttavat soittimen ääntä: ne voivat muun muassa vaimentaa tai terävöittää sitä tai tehdä sen nasaaliseksi.
Piikkisordiino (straight mute) on metallinen, alumiini- tai kuparipohjainen, ja saa trumpetin
äänestä terävän ja läpitunkevan. Se on yleisin käytetty sordiino sinfonia- ja puhallinorkesterissa.
Harmon-sordiino (Harmon mute, wah-wah mute) kaventaa ääntä piikkiäkin enemmän. Tässä sordiinossa
on myös irrotettava osa (stem), jota yleensä ei käytetä. Kiinnitettynä sillä voidaan kuitenkin
tuottaa humoristisia, sammakkomaisia "wah-wah"-efektejä. Miles Davis teki Harmon-sordiinosta
käytetyimmän jazzmusiikin parissa.
Kuppisordiino (cup mute) on yleensä pahvia, mutta myös metallisia ja muovisiakin on tarjolla.
Se leikkaa trumpetin äänestä korkeita taajuuksia ja saa sen kuulostamaan hieman "nuhaiselta".
Kuppisordiino on erityisen hyödyllinen silloin, kun halutaan vähentää trumpetin desibelimäärää
tekemättä siitä kuitenkaan pistävää ja läpitunkevaa.
Jazzmuusikot käyttävät usein myös kelloon tai muualle trumpetin runkoon kiinnitettävää mikrofonia,
joka efektilaitteen läpi käytettynä mahdollistaa sähköisten efektien käytön trumpetin soinnin
muokkaamisessa. Sordiinoiden yhdistäminen mikrofonijärjestelmään moninkertaistaa trumpetin
äänenvärimahdollisuuksia valtavasti.
Historia

Trumpetti sai pääosin nykyisen ulkomuotonsa 1400-luvulla. Tällöin kuitenkaan soittimella ei voitu soittaa kuin perussäveltä ja sen yläsäveliä, sillä putken pituutta ei voinut muuttaa. Barokki oli trumpetin kulta-aikaa. 1700-luvulla kehitettiin läppäkoneisto, jolla äänen korkeutta vihdoin voitiin säädellä. 1800-luvulla käyttöön tuli vieläkin käytettävä venttiilikoneisto, joka lisäsi soittimen ketteryyttä ja siten paransi sen käytettävyyttä.
Nykyään trumpetti on erittäin suosittu jazz-soitin. Trumpetti kuuluu myös vakituisesti muun muassa sinfonia- ja erilaisten puhallinorkesterien (esimerkiksi sotilassoittokunnat) kokoonpanoon.
Kuuluisia trumpetisteja





Jazzmusiikki
Louis Armstrong
Chet Baker
Terence Blanchard
Buddy Bolden
Randy Brecker
Clifford Brown
Donald Byrd
Bill Chase
Don Cherry
Olu Dara
Miles Davis
Jon Faddis
Maynard Ferguson
Dizzy Gillespie
Tom Harrell
Roy Hargrove
Tim Hagans
Esko Heikkinen
Freddie Hubbard
Ingrid Jensen
Markku Johansson
John LaBarbera
Wynton Marsalis
Hugh Masakela
Teemu Mattsson
Lee Morgan
Jörgen Petersen
Mikko Pettinen
Claudio Roditi
Ossi Runne
Tero Saarti
Arturo Sandoval
Woody Shaw
Bobby Shew
Lew Soloff
Tomasz Stanko
Byron Stripling
Clark Terry
Fats Navarro
Charles Tolliver
Kenny Wheeler
Jens Winther
Jukka Eskola
Klassinen musiikki
Maurice André
Ole Edvard Antonsen
Rafael Méndez
Timofei Dokshizer
Ludwig Güttler
Håkan Hardenberger
Jouko Harjanne
Adolph Herseth
Pasi Pirinen
Sergei Nakariakov
Aki Välimäki
Musiikkia trumpetille
Joseph Haydn: Trumpettikonsertto Es-duuri
Johann Nepomuk Hummel: Trumpettikonsertto E-duuri
Jeremiah Clarke: "Trumpet Voluntary"
Antonio Vivaldi: Konsertto kahdelle trumpetille ja orkesterille C-duuri
Georg Philipp Telemann: Trumpettikonsertto
G. Tartini: Konsertto trumpetille
F. X. Richter: Konsertto trumpetille
Harri Wessman: Konsertto trumpetille (1987)
Jukka Linkola: Konsertto trumpetille (1988)
Teppo Hauta-aho: Fantasia trumpetille ja orkesterille (1986)
Leif Segerstam: Konsertot trumpetille
Kalevi Aho: Konsertto trumpetille ja puhallinorkesterille (2011)
Trumpettiosuuksia muissa teoksissa
Ludwig van Beethoven: Leonore-alkusoitto nro 3
Gustav Mahler: Viides sinfonia (ensimmäinen osa)
Richard Strauss: Also sprach Zarathrustra (aloitusosuus)
Aiheesta muualla

Luokka:Vaskipuhaltimet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit