Question: Kuka on Jussi Halla-aho?

Jussi Halla-aho


Jussi Kristian Halla-aho (s. 27. huhtikuuta 1971 Tampere)[1] on suomalainen poliitikko, kielitieteilijä ja perussuomalaisten puheenjohtaja. Heinäkuusta 2014 hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen, mitä ennen hän toimi kansanedustajana huhtikuusta 2011 alkaen. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän on ollut vuoden 2009 alusta. Koulutukseltaan hän on filosofian tohtori.
Halla-aho on tullut tunnetuksi monikulttuurisuutta ja Suomen maahanmuuttopolitiikkaa kritisoivista kannanotoistaan.[2][3][4]
Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi 10. kesäkuuta 2017.[5] Valitseminen puheenjohtajaksi johti puolueen eduskuntaryhmän hajoamiseen.[6]
Poliittinen toiminta




























































EduskuntavaalitVuosiVaalipiiriÄänetTulos2007Helsinki2215ei valittu[7]2011Helsinki15074valittiin[8]KunnallisvaalitVuosiKuntaÄänetTulos2008Helsinki2977valittiin[9]2012Helsinki6034valittiin[10]2017Helsinki5668valittiin[11]EuroparlamenttivaalitVuosiVaalipiiriÄänetTulos2014koko maa80772valittiin[12]
Halla-aho on ylläpitänyt vuodesta 2003 blogia nimeltä Scripta – kirjoituksia uppoavasta Lännestä, joka sisältää hänen omien sanojensa mukaan ”pääasiassa maahanmuuttoa, monikultturismia, suvaitsevaisuutta, ilmaisunvapautta ja poliittista korrektiutta käsitteleviä kriittisiä mielipidekirjoituksia”.[13] Blogin lukijamäärä on vaihdellut kolmestatuhannesta kahdeksaantuhanteen päivässä.[14][15] Halla-aho on todennut kirjoitustapansa olevan ”kärkevä, sarkastinen ja ajoittain aggressiivinen, mikä jättää lukijalle paljon vastuuta”.[13] Halla-aho kuuluu kansallismieliseen Suomen Sisu -yhdistykseen, joka ilmoittaa toimivansa herättääkseen ja vahvistaakseen suomalaisten kansallista yhtenäisyyttä ja itsetuntoa.[15][16] Halla-ahon blogin vieraskirjan keskusteluista kehittyi itsenäinen Hommaforum-niminen keskustelupalsta joulukuussa 2008.[17]
Halla-aho oli perussuomalaisten sitoutumaton kansanedustajaehdokas Helsingin vaalipiirissä jo vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi 2215 äänellä.[7] Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon sitoutumattomana perussuomalaisten ehdokkaana.[18][19] Hän sai 2977 ääntä, mikä oli 18. eniten koko maan ehdokkaista.[9] Kannatuksensa Halla-aho keräsi lähes kokonaan ilman mainontaa ja perinteisiä tiedotusvälineitä.[20] Valtio-opin emeritusprofessori Tuomo Martikainen sanoi, että ”Halla-ahon maahanmuuttajakriittisyys herättää kannatusta etenkin niiden ihmisten joukossa, jotka kokevat maahanmuuttajat arjessaan”.[21]
Maaliskuussa 2009 Halla-ahon kannattajat alkoivat kerätä 2000 kannattajakorttia Halla-aholle perustettua valitsijayhdistystä varten siltä varalta, etteivät perussuomalaiset ottaisi Halla-ahoa ehdokkaakseen kesän 2009 eurovaaleihin. Halla-ahoa ei lopulta valittu perussuomalaisten listalle ja kannattajayhdistys keräsi lähes 3700 nimeä, mutta Halla-aho ilmoitti 27. huhtikuuta, ettei lähde ehdolle, jottei maahanmuuttokriittinen liike hajoaisi.[22]
Lokakuussa 2010 Halla-aho liittyi perussuomalaisen puolueen jäseneksi.[23] Vuonna 2011 hän nousi Helsingin kaupunginhallitukseen ja on toiminut muun muassa opetuslautakunnan jäsenenä.[24] Hän on toiminut myös perussuomalaisten valtuustoryhmän varapuheenjohtajana. Vuoden 2012 kuntavaaleissa Halla-aho valittiin 6034 äänellä Helsingin kaupunginvaltuustoon.[10] Hänen äänimääränsä oli kolmanneksi korkein sekä Helsingissä että koko maassa vaikkei hän kampanjoinut vaaleissa lainkaan.[25][26][27] Halla-aho erosi kaupunginhallituksen jäsenyydestä tultuaan valituksi Euroopan parlamenttiin,[28] mutta jatkoi kaupunginvaltuustossa. Vuonna 2015 hän ei kuitenkaan osallistunut lainkaan kaupunginvaltuuston kokouksiin.[29]
Kansanedustaja
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Halla-aho valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiirin toiseksi suurimmalla[8] ja koko maan kuudenneksi suurimmalla äänimäärällä (15074).[30] Halla-ahon vaalirahakeräys tuotti reilut 60000 euroa, kaikki 910 yksityiseltä lahjoittajalta. Halla-aho arvioi, että kyseessä on suurin summa, jonka eduskuntavaaliehdokas on milloinkaan kerännyt yksittäisiltä lahjoittajilta.[31]
Huhtikuussa 2011 Perussuomalaisten eduskuntaryhmä valitsi Halla-ahon maahanmuuttoon liittyviä lakiesityksiä käsittelevän hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi.[32] Hän kuitenkin luopui puheenjohtajuudesta kesäkuussa 2012 muiden puolueiden eduskuntaryhmien vaadittua hänen eroaan.[33] Taustalla olivat Halla-ahon blogikirjoituksestaan saama sakkotuomio sekä hänen omat kommenttinsa korkeimman oikeuden vahvistamasta tuomiosta. Halla-ahoa syytettiin muun muassa oikeusjärjestelmän vähättelystä.[33]
Europarlamentaarikko
Keväällä 2013 Halla-aho ilmoitti asettuvansa ehdolle vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa.[34][35] Hänet valittiin europarlamenttiin Alexander Stubbin jälkeen suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä Suomessa (80529 ääntä).[36][37] Halla-aho aloitti europarlamentaarikkona heinäkuussa 2014 ja hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi varasijalta Mika Raatikainen.[38]
Europarlamentissa Halla-aho kuuluu Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään (ECR). Hän on jäsen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (LIBE) sekä EU:n ja Venäjän parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan valtuuskunnassa. Varajäsen hän on sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa (IMCO) ja valtuuskunnassa, joka toimii EU:n ja Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja vastaa suhteista Tadžikistaniin, Turkmenistaniin ja Mongoliaan.[39]
Halla-aho on vuoden 2017 alkuun mennessä jättänyt yksitoista kirjallista kysymystä, joista kymmenen käsittelee maahanmuuttoa. Käyttämissään 31:ssä puheenvuorossa hän on 25:ssä käsitellyt maahanmuuttoa, kolmessa rajatarkastuksia ja kahdessa muslimien osuutta viharikoksiin.[40] Halla-aho on europarlamentissa äänestänyt muun muassa terrorismia tukevan Saudi-Arabian aseidenvientikieltoa vastaan.[41]
Joulukuussa 2016 Halla-aho ilmoitti, ettei aio pyrkiä jatkokaudelle Euroopan parlamentissa vaan asettuu ehdolle kuntavaaleissa 2017 sekä eduskuntavaaleissa 2019.[42] Hän ilmoitti myös asettuvansa todennäköisesti ehdolle perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesän 2017 puoluekokouksessa.[43]
Puolueen puheenjohtaja
Jussi Halla-aho ilmoitti 13. maaliskuuta 2017, että hän aikoo hakea Perussuomalaisten puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa.[44] Jussi Halla-aho valittiin Perussuomalaisten puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa 10. kesäkuuta 2017. Halla-aho sai puheenjohtajavaalin ensimmäisellä kierroksella yli puolet annetuista äänistä (949 ääntä), minkä johdosta hänet valittiin puheenjohtajaksi ensimmäisellä kierroksella.[45]
Puoluekokouksessa pidetyssä linjapuheessa Halla-aho muun muassa kritisoi maahanmuuttopolitiikkaa, eurooppalaista integraatiota sekä yhteisvaluutta euroa. Puheessaan Halla-aho myös toi esille, että Perussuomalaiset eivät ole vaatineet hallitusohjelman neuvottelua uusiksi, vaan Perussuomalaiset edellyttävät, että myös Perussuomalaisille tärkeitä hallitusohjelman kirjauksia noudatetaan. [46]
Halla-aho ilmoitti 16. kesäkuuta 2017, että Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä lähteneet kansanedustajat katsotaan eronneeksi, elleivät he halua riitauttaa päätöstä kuun loppuun mennessä.[47] Kansanedustajat Arja Juvonen ja Kike Elomaa palasivat takaisin Perussuomalaisten eduskuntaryhmään. Halla-aho kommentoi 20. heinäkuuta 2017, että Perussuomalaiset on selvinnyt eduskuntaryhmää koskeneesta kriisistä hyvin, sillä "Perussuomalaisten kannatus näyttää olevan suunnilleen siinä, missä se oli ennen tätä eduskuntaryhmästä tapahtunutta loikkaustakin".[48]
Poliittiset näkemykset
Fasismista ja natsismista
Puheenjohtajana Jussi Halla-aho on toistuvasti ojentanut puolueen nuorisojärjestöä esimerkiksi siitä, että natsitervehdykset ja "fasististen ja kansallissosialististen näkemysten esittäminen" vahingoittavat puoluetta ja sen tavoitteita. Tällöin ps-nuorista erotettiin etnonationalistien johtohahmoja, jotka välittömästi totesivat, että "selkäänpuukottajan palkka" on kuolema.[49]
Avoin suomalaisuus
Huhtikuussa 2018 Halla-aho puolusti puolueen etnonationalistien vastustamaa avointa suomalaisuutta ja sanoi sen olevan historiallinen todellisuus. Hänen mielestään suomalaisuutta ei voi rajoittaa esimerkiksi ihonvärin tai silmien tai hiusten värin perusteella.[49]
Maahanmuutto ja monikulttuurisuus
Halla-aho on noussut julkisuuteen vallitsevan maahanmuuttopolitiikan ja monikulttuurisuuden vastustajana.[4] Hänen mukaansa Suomessa ei ole keskusteltu maahanmuutosta, eikä maahanmuuttopolitiikka ole ollut kansanvaltaisen päätöksenteon piirissä, vaan virkamiehet ovat tehneet päätökset asiassa.[50] Halla-aho on muun muassa arvostellut sitä, että maahanmuuttoa tarjotaan ratkaisuksi väestölliseen huoltosuhdeongelmaan, vaikka taloudellinen huoltosuhde on keskimäärin maahanmuuttajien keskuudessa muuta väestöä heikompi.[51] Halla-ahon mielestä lähes kaikki maahanmuuton ongelmat liittyvät muuhun kuin työperäiseen maahanmuuttoon, ja kolmannen maailman siirtolaisten kotoutuminen on epäonnistunut kaikkialla Euroopassa. Hänen mukaansa sosiaaliturvan varassa eläminen on tehty monissa Euroopan maissa maahanmuuttajille liiankin helpoksi ja houkuttelevaksi.[52] Jotta Suomen maahanmuuttotilanne ei muuttuisi kestämättömäksi, Halla-aho on ehdottanut haittojen minimoimiseksi humanitaarisen maahanmuuton kiristämistä kansainvälisistä sopimuksista kuitenkaan tinkimättä.[53] Perussuomalaisten puheenjohtajana elokuussa 2018 Halla-aho sanoi, että hän ja puolue haluaisivat lopettaa humanitaarisen maahanmuuton kokonaan. Hänen mukaansa turvapaikanhakijoiden ottamisen sijaan hädässä olevia pitäisi auttaa pakolaisleireillä.[54]
Halla-ahon mukaan ”monikulttuurisuuden rikastavasta vaikutuksesta on vähänlaisesti näyttöä” ja hän katsoo, että ”monikultturismi” on aate, joka pitää ”monikulttuurisuutta lähtökohtaisesti rikkautena ja kannattaa monikulttuurisuuden aktiivista luomista, lisäämistä ja ylläpitämistä; ja joka pitää monikulttuurisuutta ainakin yhtenä perusteena maahanmuutolle”. Hänen mielestään ”monikultturistit palvovat toiseutta toiseuden vuoksi”.[53] Monikulttuurisuuden tuottamia ongelmia ovat Halla-ahon mukaan lisääntyvä rikollisuus ja maahanmuuttajien aiheuttama taloudellinen taakka vastaanottajamaalle. Monikulttuurisessa yhteiskunnassa elämä on myös ”ikävää ja vaikeaa”, koska ihmiset eivät ymmärrä toisiaan ja ”ihmiset redusoituvat yksilöistä viiteryhmiensä edustajiksi”.[55]
Syytöksiin maahanmuuttajien vastustamisesta Halla-aho on vastannut vastustavansa ”monikultturismia ja holtitonta maahanmuuttopolitiikkaa” muttei maahanmuuttajia.[56] Hän on kieltänyt olevansa rasisti,[57] kun rasismi määritellään rotusyrjinnän kannattamiseksi tai ajatukseksi siitä, että rodut asettuvat arvojärjestykseen.[58] Halla-ahon mukaan erivapauksia kuten positiivista syrjintää kulttuurin tai kansallisuuden perusteella ei tule sallia, sillä ne rapauttavat tasa-arvoa yhteiskunnassa ja ovat ”tosiasiallista rasismia”.[59] Hänen mukaansa rasismia ei ole ”totalitaaristen fasististen aatteiden kuten poliittisen islamin” arvostelu.[59] Hänen mukaansa rasismiin ei syyllisty vain kantaväestö, vaan sitä esiintyy myös etnisten vähemmistöjen keskuudessa ja jopa niiden taholta kantaväestöä kohtaan. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän julkilausuma syrjintää, rasismia ja väkivaltaa vastaan vuonna 2011 oli pitkälti Halla-ahon käsialaa.[60] Julkilausuma sai osakseen myös runsaasti arvostelua, etenkin kohta, jossa tuomittiin positiivinen erityiskohtelu työmarkkinoilla ja koulutuksessa.[61]
Islam-kritiikki
Halla-ahon mielestä islam on sodassa länsimaailmaa vastaan, mikä ilmeni esimerkiksi pilapiirrosmellakoiden yhteydessä. Halla-ahon mukaan tähän taisteluun kiihotetaan myös moskeijoissa.[62] Hänen mukaansa muslimeilla on, toisin kuin länsimaalaisilla, voimaa kunnioittava kulttuuri ja ”tribalistisessa kulttuurissa opittu käsitys siitä, että oman ryhmän ulkopuolella kaikki ovat eläimiä tai eivät ainakaan yhtä hyviä kuin me”.[2][63] Hän on myös sanonut islamin olevan afrikkalaisten luonnonuskontojen sekä menneiden aikojen juutalaisuuden ja katolilaisuuden tavoin ”genitaaliuskonto”, jossa ”älyllinen fabriikki kietoutuu pimpin, pippelin tai tissien ympärille”.[64]

Halla-ahon mukaan tietyistä maanosista tulleiden muslimien kotoutuminen on epäonnistunut kaikkialla. Lisäksi hänen esittämiensä laskelmien mukaan muslimit saattavat lisääntyvän maahanmuuton ja suuremman syntyvyyden vaikutuksesta tulla useissa Euroopan maissa jo tämän vuosisadan aikana enemmistöksi, millä hänen mukaansa voisi olla kohtalokkaat seuraukset heille itselleenkin.[65] Hän on täsmentänyt, ettei hänen islam-kritiikkinsä koske eräitä länsimaissa jo kauan asuneita ja pitkälti maallistuneita muslimiryhmiä kuten Suomen tataareja.[66]
Kriittiseen uskontokeskusteluun ja sananvapauteen viitaten Halla-aho on todennut, että "jos muslimit eivät koskaan joudu kohtaamaan niitä argumentteja, joita heidän oppijärjestelmiään vastaan voidaan esittää, niin heillä ei ole mitään syytä myöskään aloittaa yhteisöjen sisällä islamin renessanssia, jonka tarve olisi mitä suurin tässä maailmassa".[67]
Talouspolitiikka
Halla-aho määrittelee edustavansa ”konservatiivista talouslinjaa”, jossa hyvinvointiyhteiskuntaa ei rahoiteta velalla. Hänen mielestä julkisen sektorin tehtävät on priorisoitava. Halla-ahon mukaan yhteiskunnalla on perustehtäviä, kuten kansalaisten turvallisuuden takaaminen, ”luksustoimintoja”, kuten työttömyys- ja sosiaaliturva sekä sellaisia tehtäviä, jotka hänen mielestään eivät kuulu valtion toimintaan ollenkaan, kuten ”rahan siirto Etelä-Eurooppaan tai vielä kauemmaksi maailmaan”.[68]
Ihmisarvo
Vuonna 2005 Halla-aho pohti blogissaan ihmisarvoa. Hänen mukaansa ainoa mitattava ja siten kiistatta olemassaoleva ihmisarvo on yksilön instrumentaalinen arvo ja yhteiskunnassa yksilöt voidaan asettaa arvojärjestykseen sen mukaan, miten paljon heidän kykyjensä puuttuminen heikentäisi yhteisöä. Kaikkein arvokkaimpina Halla-aho piti maanviljelijöitä, syötäviksi tarkoitettujen eläinten kasvattajia ja rakennusinsinöörejä. Alempana hänen hierarkiassaan ovat taiteilijat, papit ja poliitikot, jotka ovat ”pääsääntöisesti turhia”, ja hänelle mieluisista taiteesta ja kielentutkimuksestakin pitäisi luopua "jos vene alkaa vuotaa". Halla-ahon mukaan kaikki ihmiset ovat instrumentaalisesti eriarvoisia, mutta siitä ei kuitenkaan seuraa vähempiarvoisten kaasuttaminen, ellei siihen ole ”muuta pätevää syytä”.[69] Myöhemmin hän korosti, että häntä on tulkittu väärin ja hänen mielestään instrumentaalisen arvon lisäksi ihmisillä on ihmisarvo, joka on kaikille sama, ja se on hänestä hyvä asia yhteiskunnassamme.[70]
Kesäkuussa 2017 Halla-aho sanoi Yleisradion haastattelussa, että ihmisarvo on hänen mielestään kaikilla sama, mutta ihmisten tasa-arvoisuus ei hänen mukaansa tarkoita sitä, että kaikilla ihmisillä olisi oikeus tulla elätettäväksi Suomeen.[71]
Muita näkemyksiä
Kielipoliittisessa vaaliohjelmassaan Halla-aho esittää, että ruotsin kielen osaamisvaatimuksista valtion viroissa luovutaan, pois lukien viranomaiset, joiden tehtävät erityisesti edellyttävät sitä. Täten ruotsin kielen pakollinen opiskelu kaikilla koulutusasteilla lakkaisi. Perustuslakia tulisi muuttaa siten, että ruotsin kielen asema toisena kansalliskielenä lakkautetaan. Valtion, siis hallituksen, eduskunnan ja virkakoneiston, ainoa työkieli olisi suomi. Nykyisistä yksikielisistä ruotsinkielisistä kunnista tulisi kaksikielisiä. Kaksikielisenä pidettäisiin kuntaa, jonka asukkaista vähintään 20 prosenttia on ilmoittanut äidinkielekseen ruotsin.[72]
Halla-aho vastusti Suomen ampuma-aselain kiristämiseen pyrkineitä vuoden 2010 aselakiesityksiä.[73] Istuntokaudella 2013 Halla-aho oli aloitteentekijänä kaikkiaan viidessä ampuma-aselakien muuttamista esittäneessä lakialoitteessa.[74]
Halla-aho on arvostellut blogissaan Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa ja Kirkko ja kaupunki -lehteä siitä, että ne hänen mielestään tukevat islamia, vaikka kristinuskon oppien mukaan muslimit eivät voi pelastua, koska he eivät usko Jeesuksen ylösnousemukseen. Halla-ahon mukaan tämä tarkoittaa sitä, että kirkko joko ei usko uskon avulla saavutettavaan pelastukseen, tai se pitää muslimien suvaitsemista muslimien pelastumista tärkeämpänä.[75][76]
Halla-ahon teksteistä monet ovat peräisin ajalta, jolloin hän ei ollut julkinen henkilö, vaan Helsingin yliopiston tutkija. Halla-aho ei kuitenkaan ole myöhemmin irtisanoutunut mistään kirjoittamastaan. Sen sijaan hän on todennut muuttaneensa kirjoitusten ilmaisua poliittisen uransa kehittyessä.[77]
Halla-aho kertoo kannattavansa maakuntien itsehallinnon vahvistamista antamalla maakunnille verotusoikeuden ja lainsäädäntövaltaa. Halla-ahon mukaan "Suomessa on perinteisesti keskitetty päätösvaltaa keskusvallalle Helsinkiin, mutta se ei toimi maassa, joka on alueellisesti ja väestöllisesti niinkin heterogeeninen kuin Suomi tällä hetkellä on".[78] Halla-aho sanoo kannattaneensa aina vallan hajauttamista sekä maan sisäistä federalismia, jossa lisättäisiin maakuntien valtaa valtiovallan ja kunnallishallinnon kustannuksella.[79]
Kiistat
Kantelut, tutkintapyynnöt ja syytteet ja tuomiot
Halla-ahosta on tehty kanteluja ja tutkintapyyntöjä, ja hän on myös itse tehnyt niitä. 9. helmikuuta 2009 Halla-aho teki tutkintapyynnön Yleisradion televisiouutisjutusta, jossa häntä nimitettiin ”ulkomaalaisvastaiseksi” ja ”rotutohtoriksi”.[80] 5. toukokuuta 2009 kihlakunnansyyttäjä Heikki Poukka määräsi esitutkinnan lopetettavaksi, koska katsoi, ettei näyttöä rikoksesta ollut.[81] Halla-ahoon on kohdistunut useita uhkailuja esimerkiksi internetin välityksellä ja puhelimitse, hänen oman väitteensä mukaan myös tappouhkaus.[82][83]
A-talk-ohjelmassa 30. lokakuuta 2008 esitetty lainaus Halla-ahon blogikirjoituksesta herätti jälkikäteen kiistelyä.[19] Halla-aho vaati Yleisradiolta anteeksipyyntöä ja kantelussaan Julkisen sanan neuvostolle Halla-aho mainitsee, että kirjoitus oli ”parodia ja mukaelma sanomalehti Kalevan jutusta”. Julkisen sanan neuvosto antoi Ylelle vapauttavan päätöksen, koska se katsoi, että ohjelmassa esitetty sitaatti oli lainattu oikeassa muodossa, se oli esitetty asianmukaisesti eikä se antanut väärää kuvaa kokonaisuudesta.[84]
18. marraskuuta 2008 Vihreät Naiset ry ilmoitti jättävänsä Halla-ahosta tutkintapyynnön Scripta-blogissa joulukuussa 2006 julkaistusta kirjoituksesta Monikulttuurisuus ja nainen.[85][86] Siinä Halla-aho toivoi, että raiskausten lisääntyessä raiskatuksi joutuisivat hänen mielestään ”oikeat ihmiset” eli ”vihervasemmistolaiset maailmanparantajat ja heidän äänestäjänsä”. Vihreiden naisten puheenjohtaja, kansanedustaja Heli Järvisen mukaan ”kyse ei ole sananvapauden harjoittamisesta tai viattomasta monikulttuurisuuskritiikistä, vaan raiskauksiin ja vihaan lietsomisesta”.[87] Tutkintapyyntö ei kuitenkaan johtanut jatkotoimiin.[88]
12. joulukuuta 2008 poliisi ilmoitti aloittavansa rikostutkinnan. Halla-ahoa epäiltiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.[89] 27. maaliskuuta 2009 apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske päätti poliisin suorittaman esitutkinnan perusteella nostaa Halla-ahoa vastaan syytteen Helsingin käräjäoikeudessa. Tämän katsottiin blogikirjoituksessaan Muutama täky Illmanin Mikalle syyllistyneen uskonrauhan rikkomiseen ja kiihotukseen kansanryhmää vastaan, koska hän oli 3. kesäkuuta 2008 ”laatinut ja internetissä toimittanut yleisön saataville kirjoituksen, jossa islam ja sen pyhät instituutiot yhdistettiin pedofiliaan ja jossa esitettiin, että ohikulkijoiden ryöstely ja verovaroilla loisiminen on erään kansanryhmän kansallinen tai geneettinen erityispiirre”.[90][91] Jälkimmäinen kohta käsitteli Suomen somaleja.[92] Halla-aho kiisti syyllistyneensä rikokseen ja kertoi, että ”kirjoituksen aiheena tai kohteena eivät olleet somalit, islam tai Muhammad” vaan ”julkisen sanan ja syyttäjäviranomaisten harrastama kaksoisstandardi” ja että ”väitteet somalien geneettisistä erityispiirteistä ja islamin pedofiilisestä luonteesta olivat instrumentteja”, joilla hän aihetta lähestyi.[93] Asia käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa 25. elokuuta 2009. Syyttäjä vaati Halla-aholle ehdollista vankeutta tai sakkoja. Halla-aho sanoi syyttäjän tulkinneen tekstiä väärin.[94][95] Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Halla-ahon 30 päiväsakkoon eli 330 euroon uskonrauhan rikkomisesta. Syyte kansanryhmää vastaan kiihottamisesta hylättiin.[96] Tuomion perustelut aiheuttivat keskustelua.[97] Hovioikeus vahvisti tuomion 29. lokakuuta 2010.[98] Sekä Halla-aho että apulaisvaltakunnansyyttäjä valittivat korkeimpaan oikeuteen ja molemmille myönnettiin valituslupa.[99] 8. kesäkuuta 2012 antamassaan tuomiossa korkein oikeus katsoi alemmista oikeusasteista poiketen Halla-ahon syyllistyneen sekä uskonrauhan rikkomiseen että kansanryhmää vastaan kiihottamiseen ja tuomio koveni 50 päiväsakkoon.[100]
Valtionsyyttäjä Mika Illman totesi Hufvudstadsbladetin haastattelussa 8. kesäkuuta 2012 ”olevan hyvä, että lain tulkitsijat nyt ovat saaneet ennakkotapauksen. Korkein oikeus on vetänyt rajan sille, kuinka pitkälle se, joka arvostelee valtaapitäviä, saa provosoida ja liioitella”.[101] Tapaus johti Halla-ahon eroamiseen eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtajan paikalta.[33]
Muita lausuntoja
Halla-ahon blogitekstejä on julkaistu Gates of Vienna -blogissa, jonka on julkisuudessa sanottu kuuluvan islamia vastustavaan vasta-jihad-liikkeeseen. Halla-aho itse kiistää tiiviit suhteet verkostoon, eikä omien sanojensa mukaan tunne sen edustamaa liikettä, huolimatta siitä, että hänen oman bloginsa vieraskirjasta löytyy keskustelua aiheesta. Halla-ahoa kutsutaan sivustolla Gates of Viennan kirjeenvaihtajaksi ja kääntäjäksi.[102]
Vuonna 2003 Halla-aho väitti blogissaan joutuneensa homoseksuaalin ahdistelemaksi helsinkiläisessä puistossa. Hän kirjoitti miettineensä aseen hakemista ja homoseksuaalin päähän ampumista. Halla-aho pohti, ylittäisikö siitä seuraava hekuma vankilatuomion aiheuttaman harmistuksen. Hän myös kertoi pitävänsä väkivaltaa aliarvostettuna ongelmanratkaisukeinona. Myöhemmin Halla-aho poisti tekstin, luonnehtien sitä möläytykseksi, joka oli luonteeltaan ”kevytmielistä” huumoria.[103]
Syyskuussa 2011 Halla-aho kirjoitti Facebook-sivullaan: ”Juuri nyt Kreikkaan tarvittaisiin sotilasjuntta, jonka ei tarvitsisi välittää suosiostaan ja joka voisi panna lakkoilijat ja mellakoitsijat kuriin panssarivaunuilla”. Halla-aho poisti kommentin myöhemmin, mutta hänet erotettiin kahdeksi viikoksi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä. Halla-aho selitti kirjoituksensa olleen kärjistys, jolla hän pyrki tuomaan esiin demokratian ongelmia.[104] Uutinen kirjoituksesta levisi myös ulkomaisiin tiedotusvälineisiin.[105]
Jussi Halla-aho mainittiin Norjan vuoden 2011 joukkosurmien tekijän Anders Behring Breivikin manifestissa.[106] Halla-aho kiisti yhteydet Breivikiin.[107] ”Tiedoksi, että en kadu mitään kirjoittamaani, enkä ota minkäänlaista vastuuta Breivikin teosta, ja aion jatkaa samalla linjalla, koska huono maahanmuutto on huonoa ja monikulttuurisuus hanurista Breivikin teosta riippumatta ja huolimatta”, Halla-aho kirjoitti Facebook-sivullaan.[108] Iltalehti sai Julkisen sanan neuvostolta langettavan päätöksen kutsuessaan Halla-ahoa pääkirjoituksessaan Breivikin "oppi-isäksi" tämän maininnan perusteella. Neuvoston mukaan tähän ei ollut riittäviä perusteita.[109]
Kannatusta ja arvostelua

Halla-aho oli mukana Helsingin Sanomien heinäkuussa 2008 julkaisemalla ”30 suomalaisen toisinajattelijan” listalla. Artikkelin mukaan Halla-aho on ”filosofian tohtori, joka vastustaa monikulttuurisuutta ja maahanmuuton ymmärtäjiä”.[110] Filosofian tohtori Jukka Hankamäki pitää Halla-ahoa eräänä maahanmuuttopolitiikan terävimmistä arvostelijoista.[111][112]
Kirjailija Anja Snellman on arvostellut sitä, miten lehdet hänen mukaansa hankkivat likaisen työn tekijöiksi henkilöitä, joilla on jo ennakkoasenne Halla-ahoa kohtaan ja miten he yrittävät tehdä Halla-ahosta antisankarin. Snellmanin mielestä Halla-ahoa pitää kuunnella ja hän pitää tämän blogia korkeatasoisena.[113] Tiedetoimittaja Marko Hamilo on kertonut blogissaan, kuinka hän aluksi piti Halla-ahoa vastenmielisenä rasistina lehdistä saamiensa tietojen perusteella. Tutustuttuaan Halla-ahon blogiin hän järkyttyi huomattuaan, kuinka järjestelmällisesti tiedotusvälineet olivat vääristelleet sen sisältöä. Hamilon mukaan tiedotusvälineiden vääristely koski sellaisia Halla-ahon tekstejä, jotka olivat olleet verkossa jo vuosia.[114]
Mediakulttuurin professori Mikko S. Lehtosen mukaan Halla-aho on tekstiensä perusteella ”yksiselitteisesti ulkomaalaisvastainen ja rasistinen”, koska hän jakaa ihmiset kahteen ryhmään, ”meihin” ja ”muihin”, joista ensimmäinen samaistuu ”hyvään yhteiskuntaan” ja jälkimmäinen ”pimeyteen”. Lehtosen mukaan nykyaikaisen rasismin silmiinpistävin piirre on, että oma rasismi kielletään, kuten Halla-ahokin tekee.[58][57] Suomen Kuvalehden toimittaja Leena Sharman mukaan Halla-aho näkee esimerkiksi ”afrikkalaisessa kulttuurissa” vain huonoja ominaisuuksia, joita ei pidä mielipiteenään vaan totuutena. Sharman mukaan Halla-aho ”hekumoi hieman liikaa sillä, miten 'tummaihoiset' miehet raiskaavat suomalaisnaisia öisin Kaisaniemen puistossa”.[115]
Savukeidas julkaisi vuonna 2010 esseekokoelman Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?, jossa yhdeksän kirjoittajaa kirjoittaa Halla-ahon teksteistä.[116]
Ruotsalaisen rasisminvastaisen Expo-lehden päätoimittaja Daniel Poohl pitää Halla-ahoa 1930-lukulaisena fasistina. Hänen mukaansa Halla-aho ei olisi Ruotsissa tervetullut sikäläiseen maahanmuuttokriittiseen ruotsidemokraattien puolueeseen, vaan joutuisi tyytymään pienten marginaaliryhmien seuraan. [117] Fasismia tutkinut professori emeritus Tarmo Kunnas arvioi vuonna 2013, että Halla-ahon edustama ”kovien arvojen perussuomalaisuus” on ”aateperimältään fasistinen”.[118]
Iltalehden Taloustutkimuksella kesäkuussa 2017 teettämän kyselyn mukaan Jussi Halla-aho oli suosituin henkilö Suomen pääministeriksi alle 50-vuotiaiden vastaajien joukossa. Noin viidennes alle 50-vuotiaista ja lähes neljännes 25–34-vuotiaista valitsi Halla-ahon suosikikseen.[119]
Yksityiselämä
Halla-ahon vanhemmat muuttivat ennen hänen syntymäänsä Tampereelle Etelä-Pohjanmaalta Alajärveltä.[17] Halla-aho varttui Peltolammin kaupunginosassa[17] alkoholistiperheessä, vanhempien erotessa Jussin olessa 12-vuotias. Hän kävi sekä peruskoulun, jonka yläasteella hän joutui koulukiusatuksi, että lukion Tampereella. Halla-aho soitti noin vuosina 1989–1994 Blashemia nimisessä speed metal -yhtyeessä, jonka kappaleet hän sävelsi ja sanoitti.[120] Yhtye esiintyi Lemporockissa vuonna 1994.[121] Halla-aho suoritti siviilipalveluksen[15] työskentelemällä nuorisotalon iltaohjaajana. Myöhemmin hän on sanonut katuneensa siviilipalveluksen suorittamista.[17][122]
Lukion jälkeen Halla-aho opiskeli Pirkanmaan hotelli- ja ravintolaoppilaitoksessa, josta hän valmistui tarjoilijaksi vuonna 1994.[123][124] Vuosina 1995–2000 Halla-aho opiskeli Helsingin yliopistossa venäjää. Vuonna 2006 hän väitteli filosofian tohtoriksi muinaiskirkkoslaavista arvosanalla eximia cum laude approbatur.[125] Halla-aho on työskennellyt myös tarjoilijana, muinaiskirkkoslaavin tuntiopettajana Helsingin yliopistossa ja viisumivirkailijana Suomen Kiovan-suurlähetystössä.[126]
Halla-aho avioitui filosofian tohtori Hilla Halla-ahon (s. 1975, o.s. Salovaara) kanssa vuonna 2002.[127] Heillä on neljä lasta, vuosina 2003 ja 2004 syntyneet tytöt sekä vuosina 2008 ja 2013 syntyneet pojat.[128][129] Perhe on asunut vuodesta 2001 alkaen Helsingin Eirassa.[129] Vuoden 2017 kesällä paljastui julkisuudessa, että Halla-aholla on myös vuonna 2015 syntynyt lapsi helsinkiläisnaisen kanssa, jonka kanssa Halla-aholla on ollut suhde vuodesta 2009 lähtien.[130]
Julkaisuja
Citation error, replace with{{cite book| author = Nuorluoto, Juhani & Leiwo, Martti & Halla-aho, Jussi (toim.)| title = Papers in Slavic, Baltic and Balkan studies| publisher = University of Helsinki, Department of Slavonic and Baltic Languages and Literatures| year = 2001| version = Slavica Helsingiensia 21| id = ISBN 952-10-0246-8| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}
Citation error, replace with{{cite book| title = Problems of Proto-Slavic historical nominal morphology: On the basis of Old Church Slavic| location = Helsinki| publisher = University of Helsinki, Department of Slavonic Languages| year = 2006| version = Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Slavica Helsingiensia 26| id = ISBN 952-10-3012-7| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.| format = [ online version] (PDF)}}
Citation error, replace with{{cite book| title = Muinaiskirkkoslaavin käsikirja ja lukemisto| publisher = Jussi Halla-aho| year = 2006| version = Helsingin yliopiston slavistiikan ja baltologian laitoksen opetusmonisteita 5| format = [ Verkkoversio] (PDF)}}, 81 s.
Citation error, replace with{{cite book| title = Kirjoituksia uppoavasta Lännestä| location = Helsinki| publisher = Jussi Halla-aho| year = 2009| version = Kirjoitukset julkaistu aiemmin tekijän verkkosivustolla 2005–2008| id = ISBN 978-952-92-5213-8}}
Lähteet

Aiheesta muualla



 in the European Parliament's database of members

Hirvasnoro, Kai: . Kansan Uutiset 23.9.2011.
Wiik, Heli-Maria: . Perussuomalainen 14.4.2013.




Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Nykyiset Suomen europarlamentaarikot
Luokka:Nykyiset Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Perussuomalaisten puheenjohtajat
Luokka:Suomalaiset bloginpitäjät
Luokka:Islamin kriitikot
Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät
Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:99.3 Yhteiskuntaelämän edustajat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Perussuomalaisten europarlamentaarikot