Question: Milloin Rs6 mallia on aloitettu valmistamaan?

Nokian Renkaat


Nokian Renkaat Oyj (vuoteen 1997 Nokian Renkaat Oy) on vuonna 1988 perustettu kumiteollisuusyritys, joka valmistaa henkilöauton ja kuorma-autojen renkaita sekä raskaita renkaita muun muassa satama-, kaivos-, maatalous- ja metsäkoneisiin.
Nokian Renkaiden strategiana on keskittyä pohjoisten olojen asiakastarpeisiin ja tuotteisiin. Tuotteita markkinoidaan pääosin alueilla, joissa on lunta, metsää ja vuodenaikojen vaihtelusta johtuvat vaativat ajo-olosuhteet.[1]
Nokian Renkailla on tehtaat Nokialla Suomessa ja kaksi tehdasta Seuloskoissa Venäjällä.[2] Omien tuotantolaitosten lisäksi yhtiöllä on sopimusvalmistusta, jonka osuus yhtiön renkaiden myynnistä vuonna 2013 oli noin 3 %.[3] Tuotekehitys ja hallinto sijaitsevat Nokialla.
Nokian Renkaat on markkinajohtaja Pohjoismaissa ja Venäjällä.[4] Liikevaihdosta 34 % tuli vuonna 2013 Venäjältä ja IVY-maista. Suomen osuus konsernin myynnistä vuonna 2013 oli 14 %.[5]
Nokian renkailla on oma Vianor-vähittäismyyntiketju, joka myy renkaita Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Vuoden 2015 lopussa Vianor-ketjuun kuului yhteensä 1475 myyntipistettä 26 maassa.[6]
Yhtiön tehtaiden vuosituotanto oli 15 miljoonaa rengasta vuonna 2013.[3] Nokian Renkaat on yksi Pirkanmaan suurimmista työnantajista.[7]
Historia
Rengastuotannon alkuvaiheet
Nokian Renkaiden juuret ovat vuonna 1898 perustetussa Suomen Gummitehdas Oy:ssä, joka aloitti perustamisvuonnaan kumikalossien ja teknisen kumin valmistuksen Helsingissä. Tuotanto siirrettiin konekannan uudistumisen myötä Nokialle 1904. Rengasvalmistuksen Suomen Gummitehdas Oy aloitti vuonna 1924. Ensimmäiset renkaat tulivat myyntiin vuonna 1925.[8]
Autonrenkaiden valmistus aloitettiin vuonna 1932. Kotimainen rengasvalmistus näytti tuolloin tuontirenkaita kannattavammalta ja se nähtiin tärkeäksi myös puolustusnäkökohdista. Asiantuntemusta ja koneita autonrenkaiden valmistukseen haettiin Yhdysvalloista.[9]
Maailman ensimmäinen talvirengas valmistui 1934 Suomen Gummitehdas Oy:n tehtaalla. Kyseessä oli kuorma-autoille suunniteltu Kelirengas, jonka uurrettu pintakuvio sopi lumiselle tielle tehden lumiketjut tarpeettomiksi. Ensimmäiset henkilöautojen talvirenkaat Suomen Gummitehdas Oy suunnitteli Kelirenkaan pohjalta. Ne tulivat myyntiin vuonna 1936. Henkilöauton talvirenkaan nimeksi tuli Lumi-Hakkapeliitta 1600-luvun suomalaisten sotaratsumiesten Hakkapeliittojen mukaan.[9]
Rengastuotanto talvi- ja jatkosodan aikaan 1939-1944
Talvi- ja jatkosodan aikaan Suomen Gummitehdas tuotti maan ainoana rengastehtaana renkaita puolustusvoimien tarpeisiin. Raaka-aineista ja kemikaaleista oli pulaa, joten renkaita tehtiin synteettisestä kumista ja uusiokumista sekä kokeiltiin mm. kumivoikukan käyttöä. Sotien jälkeen renkaiden kysyntä kasvoi: uuden rengastehtaan rakennustyöt Nokialla oli käynnistetty jo vuonna 1943, ja vuonna 1948 renkaiden valmistusmäärä oli 40 000 autonrengasta vuodessa.[10]
Kansainvälistymisen vuodet 1950-1970
Autonrenkaiden tuonti vapautui vuonna 1956, joka merkitsi Suomen Gummitehtaalle uutta kilpailutilannetta. Suomen Gummitehdas Oy muutti nimensä vuonna 1957 Suomen Kumitehdas Osakeyhtiöksi ja suuntasi panostuksia vientimarkkinoille, päätuotteenaan Hakkapeliitta-talvirenkaat. Ruotsiin perustettiin myyntiyhtiö Finska Gummi AB, josta tuli myöhemmin Nokian Däck AB.[11] Samana vuonna tuotiin markkinoille yhtiön ensimmäinen nastarengas Kometa-Hakkapeliitta.[12]
Vuonna 1967 Suomen Kumitehdas yhdistyi fuusiossa puunjalostusyhtiöön Nokia Oy:hyn ja Suomen Kaapelitehdas Oy:hyn. Uuden yrityksen nimeksi tuli Oy Nokia Ab, ja sen tunnukseksi valittiin Kumitehtaan silloinen logo.[12]
Yhtiö laajensi Nokian rengastehdasta 1968 ja avasi uuden rengastehtaan Lieksaan vuonna 1974. Vientiin panostettiin: vuonna 1978 avattiin myyntiyhtiö Norks Traktorkompani A/S Norjaan, vuonna 1980 myyntiyhtiö Nokia Products Ltd. Kanadaan, vuonna 1982 myyntiyhtiö Saksaan ja vuonna 1989 myyntiyhtiö Sveitsiin.[13]
Keskittyminen renkaisiin 1980-1990
Nokian Renkaat Oy:n perustivat kumiteollisuuden toimialaansa purkanut Oy Nokia Ab ja japanilainen Sumitomo Rubber Industries Ltd:n englantilainen tytäryhtiö SP Tyres UK Ltd vuonna 1988. Nokia omisti yhteisyrityksestä aluksi 80 %. Oy Nokia Ab luopui omistuksestaan Nokian Renkaat Oyj:ssä vuonna 2003, jolloin Bridgestone Europe NV/SA:sta tuli suurin osakkeenomistaja.[13]
Nokia-yhtymä luopui jalkinetuotannosta ja teknisen kumin tuotannosta keskittyen rengasvalmistukseen vuonna 1989.[14] Polkupyöränrenkaiden tuotannosta Nokian Renkaat luopui 2004, jolloin Lieksan tehdas siirtyi yrityskaupan myötä uudelle omistajalle Suomen Rengastehdas Oy:lle.[15]
Vuonna 1995 yhtiö listautui Helsingin Arvopaperipörssiin nimellä Nokian Renkaat Oyj. 1990-luvun lopussa Nokian Renkaat Oyj yhtenäisti Suomessa jakeluketjunsa Vianor-nimen alle ja avasi Ruotsiin ensimmäiset vähittäismyymälänsä.[13]
2000-luku
2000-luvulla Nokian Renkaat Oyj on perustanut myyntiyhtiöitä Itä-Eurooppaan ja Aasiaan. Pietarin koillispuolelle, Seuloskoihin (ven. Vsevoložsk) rakennettiin Nokian Renkaiden autonrengastehdas vuonna 2005, jota laajennettiin uudella tehtaalla vuonna 2012.[13]
Nykyisin suurin osakkeenomistaja on japanilainen rengasvalmistaja Bridgestone 15 %:n osuudella (28.2.2014). Muita suuria osakkeenomistajia olivat helmikuussa 2014 suomalaiset työeläkeyhtiöt Varma (6,7 %) ja Ilmarinen (2,5 %).[16]
Yrityssalaisuuksien vuotoepäily 2015
Kesäkuussa 2015 Tampereen käräjäoikeuteen jätettiin haastehakemus, jossa useita yrityksen entisiä, vuoden 2011 paikkeilla irtisanoutuneita työntekijöitä epäillää tuote- ja tuotannonkehitystietojen vuotamisesta.[17][18] 2017 kahdeksan entistä työntekijää sai ehdollista vankeutta ja kaksi sakkoja. Päätekijät asetettiin liiketoimintakieltoon.[19]
Testihuijausskandaali 2016
Nokian Renkaat jäi helmikuussa 2016 kiinni rengastesteissä huijaamisesta vuosina 2004–2014. Yhtiö lähetti autolehtien testeihin muunneltuja ja paranneltuja renkaita. Renkaiden myynnissä ovat tärkeänä vaikuttajana rengastestit, joiden perusteella monet asiakkaat tekevät ostopäätöksensä. Testeissä huijaamisen paljasti Kauppalehti, joka sai haltuunsa yhtiön sähköposteja, joissa keskusteltiin huijauksesta. [20] Muunnellut renkaat tehtiin muita renkaita paremmista materiaaleista, sekä niiden pintarakenteista tehtiin selkeästi normirenkaita kestävämpiä. Testivoitoissa käytetyt renkaat olivat sellaisia, joiden taloudellinen tuottaminen suurina määrinä vakioasiakkaalle olisi ollut mahdottomuus.
Nokian Renkaiden toimitusjohtaja Ari Lehtoranta myönsi huijauksen Kauppalehden tietäessä huijauksen tapahtuneen. [21] Nokian Renkaiden hallituksen puheenjohtaja Petteri Wallden sitä vastoin, yhtiön toimitusjohtajan sanoman vastaisesti, kiistää jyrkästi syytökset sanoen, että Nokian Renkailta toimitettiin autolehdille seuraavan kauden renkaita.[22]
Nokian Renkaiden johto väittää muuttaneensa käytäntöjään sen jälkeen kun huhut Kauppalehden lopulta käsiinsä saamien sähköpostien olemassaolosta alkoi kiertää. Yhtiö väittää, ettei se enää harrasta testihuijauksia ja että sen toiminta oli yhdenmukaista alan yleisten käytäntöjen kanssa.[23]
Kauppalehden mukaan yritysjohto sai optioita menestymisestä testeissä.[24] Ylen mukaan Nokian Renkaat peukaloi autolehtiin toimitettujen testirenkaiden ominaisuuksia vuosien ajan Kim Granin toimitusjohtajakaudella vuosina 2000–2014. Helsingin Sanomien mukaan Kim Gran sai ainakin osittain rengastestien väärinkäytösten ansiosta vuosina 2005–2014 16,5 miljoonan euron optiotulot ja vuorineuvoksen arvon.[25]
Skandaalin jälkeen Nokian Renkaiden tuotemerkin arvostus Suomessa putosi vuoden 2016 kyselyssä sijalta 29 sijan 200 alapuolelle, ja talvirenkaiden Hakkapeliitta-brändin sijalta 18 sijaluvulle 144.[26]
Tuotekehitys
Tuotekehityksen historia
Suomen Gummitehtaan laboratorio perustettiin vuonna 1920. Keskuskumilaboratoriossa tutkittiin raaka-aineita ja kehitettiin seoksia kaikille Gummitehtaan aloille. Toisen maailmansodan aikana Keskuskumilaboratoriossa testattiin erityyppisiä raaka-aineita, mm. kotimaisia synteettisia seoksia ja kumivoikukan käyttöä.[27]
Alusta lähtien renkaiden testaukseen osallistuivat ammattiliikennöijät sekä taksiautoilijat. Renkaiden testaus testiajojen kautta lisääntyi 1960-luvulla. Esimerkiksi nastojen kestoikää testattiin yhdessä Tampereen taksiautoilijoiden kanssa valvotusti viisitoista miljoonaa kilometriä.[27]
Nykyisin rengastestaus jakautuu indoor-testaukseen, jossa testataan koneellisesti renkaiden rakenteellista lujuutta ja nopeuskestävyyttä[28], ajoneuvotestaukseen, jossa tehdään sekä convoy-testejä että kenttätestejä[29] ja testeihin testikeskuksissa[30]. Nokian Renkailla on kaksi omaa testikeskusta, Nokialla ja Ivalossa.[30] Lisäksi UHP-renkaiden testejä ajetaan testiradoilla Keski-Euroopassa ja Etelä-Afrikassa.[29] Nokialla on myös Hakkapeliitta-testikuljettajaohjelma, jonka puitteissa kerätään renkaiden käyttökokemuksia tavallisilta autoilijoilta.[31].
Nokian Renkaat investoi vuositasolla noin 2,5 % nettomyynnistään tuotekehitykseen. Painopisteitä tuotekehityksessä ovat renkaiden turvallisuus, ilmastonmuutokseen varautuminen, autojen polttoainekulutuksen ja renkaiden aiheuttaman melun vähentäminen, tien ja renkaan kulumisen vähentäminen sekä ympäristöystävällisempi rengasvalmistus.[32]
Maailman ensimmäinen talvirengas 1934
Suomen Gummitehdas Oy kehitti ja toi markkinoille vuonna 1934 maailman ensimmäisen talvirenkaan, jonka nimeksi tuli Kelirengas. Talvirenkaan kehitystyön tekivät yhteistyössä turkulainen rengaskauppias August Kelhu, Suomen Gummitehdas Osakeyhtiön myyntipäällikkö Erik Sundqvist ja Gummitehtaan insinöörit.[33]
Kelirengas kehitettiin kuorma-autoja varten heikosti auratuille talviteille: renkaan uurrettu pintakuvio puri lumisella tiellä ja teki lumiketjut tarpeettomiksi.[34]. Sen ajan renkaat olivat tasapintaisia, joten muutos pitoon oli pintakuvioidulla renkaalla merkittävä.[33]
Maailman ensimmäinen henkilöautojen talvirengas 1936
Kelirenkaan pohjalta kehitettiin Nokialla ensimmäinen henkilöauton talvirengas vuonna 1936, jonka nimeksi tuli Lumi-Hakkapeliitta. Renkaan pintamallissa oli portaittainen poikittaiskuvio varustettuna niin sanotuilla "imukupeilla". Kuviointi loi hammasmaisen pidon pehmeään alustaan niin lumessa kuin liejussa.[35] Innovaatio mahdollisti henkilöautojen käytön myös talvella.[9] Hakkapeliitta on pysynyt Nokian Renkaiden talvirengasmalliston tuotenimenä ensimmäisestä renkaasta lähtien.
Nastarenkaat kovametallikärjellä 1957
1950-luvulta teiden lisääntynyt auraus muutti tienpinnat sileäksi ja jäiseksi. Ratkaisuksi esiteltiin erilaisia pitoa parantavia liukuesteitä. Yhdessä helsinkiläisen Kovametalli Oy:n kanssa Nokian Renkaat kehitti kovametallikärjellä varustetun Kometa-nastan, joka tuli markkinoille 1957. Nastan pystyi kiinnittämään kaikkiin Hakkapeliitta-renkaisiin.[36]
Vuonna 1961 esiteltiin ensimmäinen varta vasten nastoitettavaksi suunniteltu talvirengas Kometa-Hakkapeliitta. Rengas otti huomioon talviautoilun vaihtelevat olosuhteet: nasta piti jäisellä ja itse rengas pehmeällä alustalla. Nokian nastarengas nousi suuren maailman tietoisuuteen Monte Carlo -rallien myötä 1960-luvuilla, kun nastoitetut renkaat osoittautuvat ylivoimaiseksi vuoristoetapeilla.[34]
Nokian testikeskus
Vuonna 1968 valmistui Nokian Alisenjärvelle yhtiön ensimmäinen testirata. Rata oli 1,2 kilometriä pitkä. Seuraavana vuonna yhtiöön palkattiin ensimmäiset testikuljettajat ja hankittiin omat testausautot.[27]
Nokian testiradasta on kasvanut 30-hehtaarinen Nokian testikeskus, joka keskittyy erityisesti kesärenkaiden testaukseen ja tuotekehitykseen.[27] Radalla on muun muassa automaattinen sadetusjärjestelmä, suurnopeuskamera ja ohiajomelun mittausyksikkö.[37]. Radalla on tehty myös sohjoliirtotestejä vuodesta 1996 lähtien.[27]
Ivalon testikeskus
Vuonna 1986 Nokian Renkaat perusti kiinteän testikeskuksen Ivaloon. Ivalon testikeskus eli ”White Hell” on maailman pohjoisin rengastestikeskus. Se on pinta-alaltaan 700 hehtaaria ja siellä on yli 20 erilaista testirataa, joiden yhteispituus on 100 kilometriä. Radoilla testataan mm. ajokäytöstä lumella ja jäällä sekä renkaan kiihdytys- ja jarrutusominaisuuksia. Testikausi Ivalossa kestää marraskuusta toukokuuhun.[38]
Jäälläajon maailmanennätykset
Maaliskuussa 2007 Nokian Renkaat järjesti Pohjanlahdella Oulun edustalla jäälläajon maailmanennätyskoe. Kuskina toiminut Juha Kankkunen saavutti luonnonjäälle auratulla radalla 321km/h huippunopeuden. Autona oli Bentley Continental GT, jossa oli normaalit tieliikennekäyttöön hyväksytyt Nokian Hakkapeliitta Sport Utility 5 – nastarenkaat.[39]
Ennätyksen rikkoi vuonna 2011 Nokian Renkaat. Uusi ennätys oli 331,610 kilometriä tunnissa. Kuskina toimi Nokian Renkaiden testikuljettaja Janne Laitinen. Audi RS6-autossa oli Nokian Hakkapeliitta 7 –nastarenkaat.[40]
Helsingin Metropolia ammattikorkeakoulun E-RA-sähköauto (Electric RaceAbout) kiisi Hakkapeliitoilla sähköautojen maailmanennätyksen 252,09km/h Inarissa Ukonjärven jäällä 17.3.2013, ratissa Nokian Renkaiden testikuljettaja Janne Laitinen.[41]
Vuonna 2013 polttomoottoriautojen ennätystä parannettiin. Uusi ennätysvauhti oli 335,713km/h. Kuskina toimi myös tässä Nokian Renkaiden testikuljettaja Janne Laitinen. Autona oli Audi RS6, jossa oli Nokian Hakkapeliitta Eco Stud 8 –nastarenkaat.[42]
Testivoitot
Nokian talvirenkaat ovat menestyneet autolehtien rengastesteissä hyvin. Helmikuussa 2016 yhtiön toimitusjohtaja Ari Lehtoranta myönsi yhtiön huijanneen rengastesteissä vuosina 2004–2014 kuluttajien ostopäätösten riippuessa vahvasti niissä menestymisestä.[43]
Syksyllä 2012 Nokian talvirenkaat valittiin Euroopassa mukaan 21 talvirengastestiin, joista kahdessakymmenessä Nokian Renkaiden talvirengas valittiin testivoittajaksi.[44] Syksyllä 2013 Nokian Renkaiden talvirenkaat olivat mukana 34 testissä, ja renkaat valittiin 21 kertaa testivoittajaksi; Hakkapeliitta 8 voitti kaikki testit, joissa se oli mukana.[45] Keväällä 2014 kesärenkaiden rengastesteissä Suomessa, Ruotsissa, Valko-Venäjällä, Venäjällä ja Ukrainassa Nokian Hakka Blue on sijoittunut ensimmäiselle tai toiselle sijalle viisi kertaa.[46]
Yritysvastuu
Nokian Renkaat julkaisi ensimmäisen yritysvastuu-raporttinsa vuonna 2012. GRI-ohjeistuksen mukaisesti laaditussa raportissa tuotteiden turvallisuus ja laatu, ympäristövastuu ja henkilökunnan osaamisen kehittäminen ovat keskeisellä sijalla.[47]
Ympäristövastuu
Nokian Renkaat oli ensimmäinen rengastuottaja, joka vuonna 2005 lopetti korkea-aromaattisten (HA) öljyjen käytön omassa tuotannossaan. Korkea-aromaattiset öljyt kiellettiin Euroopan Unionin alueella 2010.[48]
Kemikaalien kontrollointi tuotannossa aloitettiin Nokian Renkaissa jo 1960-luvulla. Nykyisin Nokian Rengas ei käytä myrkyllisiä tai karsinogeenisia kemikaaleja valmistusprosesseissaan. Kaikki raaka-aineet testataan Nokian Renkaiden laboratoriossa ennen käyttöönottoa.[49]
Nokian ja Vsevolozhskin tehtaat sekä Ruotsin myyntiyhtiö Nokian Däck on sertifioitu kansainvälisten ISO 14001 -ympäristöjärjestelmästandardin sekä ISO 9001 -laatujärjestelmästandardin mukaisesti. Lisäksi Nokian tehdas on sertifioitu EU:n EMAS (EcoManagement and Audit Scheme) -asetuksen mukaisesti. EHS-toiminnot ovat olleet laadunvalvontayksikön vastuulla vuodesta 2011 alkaen.[50]
Tuotannon vastuullisuus
Vuonna 2012 kansalaisjärjestö Finnwatch kritisoi Nokian Renkaita, siitä ettei yritys selvitä sen Malesiasta, Indonesiasta ja Vietnamista ostaman luonnonkumin tuotannon vastuullisuutta.[51] Yritys kommentoi asiaa toteamalla raakakumin jäljitettävyyden olevan ongelmallista.[52]
Vuoden 2012 yritysvastuuraportissa raakakumin tuottajien sosiaalinen vastuullisuus on nostettu keskeisesti esiin. Nokian Renkaat valvoo omia raakamateriaalin toimittajia, vaatii tuottajia sitoutumaan eettisiin osto-ohjeisiin ja painottaa, että lapsi- tai pakkotyötä tai myrkyllisiä kemikaaleja ei sallita kumintuotannossa.[53]
Henkilöstön koulutus ja hyvinvointi
Nokian Renkaat tarjoaa henkilöstölleen urapolkuja ja koulutusmahdollisuuksia yrityksen sisällä. Vapaa-ajalle tarjolla on erilaista kerhotoimintaa, koulutusmahdollisuuksia, viikkoliikuntatunteja ja henkilökuntajuhlia.[54]
Nokian Renkaat on rakentanut Vsevolozhskin tehtaiden työntekijöille asuntoalueen kymmenen kilometrin päähän tehtaista. Asuntoalueen nimi on Hakkapeliitta-kylä. Ensimmäiset asunnot, neljä taloa joissa on yhteensä 167 asuntoa, valmistuivat vuonna 2009. Seuraavat 176 asuntoa valmistuivat 2013.[55]
Hakkapeliitta-kylän asunnot on suunniteltu Suomessa ja ne vastaavat suomalaista viimeistelytasoa. Kuka tahansa Nokian Renkaiden Venäjän tehtaan työntekijöistä on oikeutettu ostamaan asunnon Hakkapeliitta-kylästä omakustannehintaan. Alueella on järjestetty päivähoito ja asukkaat pystyvät vaikuttamaan kylän kehitykseen.[55]
Tavaramerkkejä
Hakkapeliitta
Nokian Renkaiden vahvin tavaramerkki on talvirengas Nokian Hakkapeliitta, jota alettiin valmistaa vuonna 1936. Nokian Renkaat on lanseerannut alkuvuoteen 2014 mennessä 42 eri Hakkapeliitta-tuotetta, jotka ovat nastallisia ja nastattomia talvirenkaita henkilöautoille, katu- ja kaupunkimaastureille, pakettiautoille, kuorma-autoille ja busseille.[56]
Vuonna 2006 esiteltiin Hakkapeliitta 5 -nastarengas. Siinä oli kovametallisydämellä varustettu nasta, jonka rungon pohjaosa on neliskulmainen edeltäneen Hakkapeliitta 4 -renkaan nastan tavoin.[57] Syksyllä 2009 Hakkapeliitta-mallisto täydentyi Nokian Hakkapeliitta 7 -nastarenkaalla. Hakkapeliitta 7 saavutti yli 30 autolehtien testivoittoa vuosina 2009-2012.[58] Uusin malli, Hakkapeliitta 8, tuli myyntiin 2013. Paremman pidon lisäksi renkaan ominaisuuksina ovat pienempi polttoaineenkulutus, hiljaisempi melutaso ja vähemmän tienkulutusvaikutusta.[59]
Nokian Hakka
Nokian Hakka on kesärengassarja, joka on kehitetty pohjoisen pallonpuoliskon kesän sääolosuhteisiin. Nokian Hakka -renkaita valmistetaan henkilöautoille, SUV:eille ja pakettiautoille. Tuotemerkin kuuluvat mm. märille teille suunniteltu Hakka Blue, ympäristöystävällinen Hakka Green ja urheiluautoille suunniteltu Hakka Black.[60] Hakka Blue valittiin jaetulle ykköstilalle Tuulilasi-lehden vertailutestissä 4/2013.[61] Keski-Euroopan markkinoille suunnattuja kesärengasmerkkejä ovat mm. zLine ja i3.[62]
Nokian Hakka Truck
Nokian Hakka Truck on kuorma-autojen kesärengassarja, jossa on muun muassa parannettu renkaan pitävyyttä vaihtelevissa olosuhteissa ja vähennetty polttoainekulutusta vierintävastusta vähentämällä.[63]
Nokian Hakkapeliitta Truck
Nokian kuorma-auton talvirenkaita ovat Nokian Hakkapeliitta Truck F –eturengas, joka esiteltiin vuonna 2009, ja Nokian Hakkapeliitta Truck E –vetorengas, joka tuli markkinoille vuonna 2008. Renkaat on suunniteltu erityisesti kuorma-autojen talviajoon vaativissa tieolosuhteissa.[63]
Nokian NTR
Nokian NTR –renkaat on tarkoitettu ympärivuotiseen käyttöön kuorma- ja linja-autoissa.[63]
Nokian Forest King
Nokian Forest King on metsäkonerenkaiden tuotemerkki. Renkaat valmistetaan Suomessa. Valikoimassa on renkaita sekä Cut To Length (CTL) eli tavaralajikorjuumenetelmän koneisiin että Full Tree (FT) eli kokorunkomenetelmän koneisiin, kuten skiddereihin.[64]
Nokian TRI
Nokian TRI -mallisto on palakuvioinen rengas, joka on tarkoitettu maatalouden, teollisuuden sekä tien- ja ympäristönhoidon urakointitehtäviin. Rengas säästää alustaa ja puhdistuu helposti, joten maa-ainesta ei kulkeudu työkoneen mukana tielle.[65]
Hakka-turva
Nokian-turva on Hakka ja Hakkapeliitta -renkaiden maksuton lisävakuutus. Jos asianmukaisesti käytetty ja oikein asennettu rengas rikkoutuu normaalikäytössä tapaturmaisesti korjauskelvottomaksi, kuluttaja saa vioittuneen renkaan tilalle uuden vastaavan tuotteen veloituksetta Nokian-renkaita myyvästä liikkeestä. Turvaan sisältyy myös tiepalvelu Suomessa, Ruotsissa ja norjassa.[66]
Vianor
Vianor on Nokian Renkaiden jälleenmyyntiketju, joka myy henkilö- ja pakettiautonrenkaita, kuorma-autonrenkaita ja raskaita renkaita. Nokian Renkaiden tuotenimikkeiden ohella Vianor myy myös muita rengasmerkkejä sekä erilaisia autoiluun liittyviä tuotteita, kuten vanteita, akkuja ja iskunvaimentimia. Palveluvalikoimaan kuuluvat renkaiden vaihdot ja asennukset sekä myyntipisteestä riippuen öljynvaihdot, autohuollot ja rengashotelli-palvelut.[6]
Vianoriin kuului vuoden 2013 lopussa yhteensä 1206 myyntipistettä 27:ssä eri maassa. Se on suurin ja kattavin rengasketju Pohjoismaissa, Venäjällä ja IVY-maissa. Nokian Renkaat -konserni omistaa 183 Vianor-pistettä, muut toimivat franchising- tai partnerperiaatteella.[6]
Johto
Hille Korhonen, toimitusjohtaja 2017- [67]
Andrei Panthuikov, toimitusjohtaja 2017 [68]
Ari Lehtoranta, toimitusjohtaja 2014–2016[69][70]
Kim Gran, toimitusjohtaja 2000–2014[69]
Lähteet


Luokka:Suomalaiset pörssiyhtiöt
Luokka:Rengasvalmistajat
Luokka:OMX Helsinki 25 -indeksi
Luokka:Suomalaiset teollisuusyritykset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit