Question: Kuinka monta saarta Alajärvessä on?

Lappajärvi (järvi)




Lappajärvi on järvi Etelä-Pohjanmaan Järviseudulla, suurimmaksi osaksi Lappajärven kunnan sekä osin Vimpelin ja Alajärven kuntien alueella. Se on Etelä-Pohjanmaan suurin järvi ja nykyisen käsityksen mukaan kraatterijärvi.
Järven pinta-ala on 145km² ja korkeus on 69,5 metriä meren pinnan yläpuolella, järven suurin syvyys on 38 metriä Aholan syvänteellä. [1]  Järven suurin saari on Kärnänsaari, josta järven rantamilta löydetty ainutlaatuinen tuliperäinen kivilaji, kärnäiitti, on saanut nimensä.[2]
Lappajärvi laskee Ähtävänjokea Merenkurkkuun.
Saaria
Lappajärvessä on kokoisekseen suomalaiseksi järveksi vähän saaria. Useimmat sen saaret ovat järven pohjoisosan ympäröimiä. Selvästi suurin saari on Kärnänsaari, jonka erottaa järven pohjoisrannasta ja Lappajärven kirkonkylästä kapea Kärnänsalmi.
Ammessaari,
Halkosaari, 
Ilkka,
Isokari,
Iso-Kannus,
Joensuunsaaret,
Karppa,
Korkeasaari,
Kotikari,
Kuivaskari,
Kuusisaari,
Kyrönsaari,
Kärnänsaari,
Lokkikari,
Lukkarinsaari,
Mänkki,
Norssisaari,
Pikkusaari,
Pihlajasaari,
Pitkästö,
Rämäkkösaari,
Sammakkosaari,
Selkäsaaret,
Sontikari,
Ukonsaari,
Vartijasaari,
Varissaari,
Vasikkasaari,
Veanteensaari ja
Vähä-Kannus
Hydrologia
Lappajärvi on osa Ähtävänjoen vesistöä, Lappajärven valuma-alueeseen kuuluu Lappajärven kuntaa, Vimpeliä, Alajärveä ja osa Soinin kunnasta. Merkittävimmät Lappajärveen laskevat joet ovat Alajärvestä tuleva Kurejoki ja Vimpelin Savonjoki, pienempiä laskujokia ovat Itäkylän Vieresjoki, Savonkylän Kokonpuro ja Vimpelin Hietojanpuro. [3] Lappajärvi laskee Ähtävänjoen välijokea pitkin Evijärveen ja sieltä Ähtävänjokea pitkin Merenkurkkuun. [4]
Historiaa
Lappajärven vedenpintaa on ihmisen aikaansaamana laskettu ensimmäisen kerran mahdollisesti jo 1600-1700 lukukujen vaihteessa, seuraavan kerran vuoden 1834 paikkeilla noin metrin verran ja vuosien 1904-1908 aikana 0,7 metriä, näiden seurauksena vedenpinta on laskenut vähintään kaksi metriä. [5][6][7]
Vuodesta 1961 Lappajärveä on säännöstelty Niskan padolla, säännöstelyn jälkeen järven tila alkoi heikentyä nopeasti. [8][9] Keväällä 1979 puhkesi Lappajärven patokapina kun järven pinta oli juoksutettu alas ja paikalliset kävivät tukkimassa kansanpadolla Ähtävänjoen pudottamalla kiviä Niskan sillalta. [10]
Lappajärven meteoriittikraatteri
Lappajärvi on Suomen suurin meteoriittikraatteri.
Jänisjärvi, toinen samaa kokoluokkaa oleva impaktikraatteri, jäi itärajan taakse luovutettuun Karjalaan.
Lappajärven syntyneen 750 metriä syvän kraatterin läpimitta oli noin 22-23 kilometriä ja sen aiheutti noin 1,6 kilometrin kokoinen asteroidi nykyisten arvioiden mukaan 77,85 ± 0,78[11] miljoonaa vuotta sitten. [12] Se olisi tämän mukaan syntynyt liitukauden lopun kiihtyneessä meteoriitti- ja asteroidipommituksessa. Asteroidin on päätelty olleen tavallinen H-tyypin kondriitti. [13][14] Kallioperän jäähtymisen on arvioitu kestäneen sadastatuhennesta vuodesta miljoonaan vuoteen. [15]
Kraatterin kohonneessa keskustassa sijaitsee nykyään Kärnänsaari, jonka alla on kärnäiitiksi nimettyä impaktiittia, on myös esitetty Kärnänsaaren olevan pelkkä eroosiojäänne. [16] Kraatterin kaakkoisreunaa ympäröi kohonnut reuna, joka tunnetaan nykyisin Lakeaharjuna ja Pyhävuorena. [17] Lappajärvestä on löydetty tyypillisiä meteoriittikraattereista löytyviä kiviä, muun muassa sueviittia, coesiittia ja breksia. [18]
Meteoriitin hajottama peruskallio on mahdollistanut hyvät pohjavesialueet Lappajärvelle. [19]
Iso-Räyrinki-järveä Alajärvellä epäillään Lappajärven meteorikraatterin sivukraatteriksi.[20]
Tutkimushistoriaa
1850-luvulla järvestä löytyi tuliperäistä kiveä ja vuonna 1858 Henrik Holmberg kirjoitti julkaisussaan kyseisestä kivestä. [21][22] Geologi Pentti Eskola oli vuoden 1920 Karjalan Jänisjärven tutkimuksiensa jälkeen vakuuttunut siitä että Lappajärvi oli myös tulivuorijärvi. [23] Kesällä 1926 Eskola kävi Lappajärvellä toteamassa kärnäiitin tulivuorenpurkauksen laavakiveksi. [24] Lappajärveä luultiin pitkään muinaisen tulivuoren jäännökseksi. Vielä vuonna 1964 professori Ahti Simonen kirjoitti järven muinaisesta vulkaanisesta toiminnasta. [25]
Keväällä 1967 professori Thure Georg Sahama tutkittuaan Saksan Nördlinger Riesin kraateria hän alkoi epäillä myös Lappajärveä meteoriitin kraateriksi ja ehdotti Martti Lehtistä tutkimaan kraatteria.[26] Vuonna 1967 ruotsalainen Nils-Bertil Svensson havaitsi kärnäiitissä kvartsin olevan samalla tavalla pilkkoutunut kuin maapallon muissa kraattereissa, Svenssonin artikkeli havainnoista julkaistiin helmikuussa 1968 Nature -lehdessä. [27][28][29]
Vuonna 1967 geologi Martti Lehtinen aloitti tutkimukset kraatterista, löytäen muun muassa heinäkuussa 1967 sueviittia Hietakankaan soramontuilta ja kesällä 1968 coesiittiä Lappajärvestä, seuraavana vuonna hän julkaisti lisensiaattityön tutkimuksistaan. [30][31][32] Vuonna 1976 Lehtinen julkaisi englanninkielisen väitöskirjan meteoriittiteorista, väitöskirjallaan muun muassa hän todisti eräissä kivilohkareissa kvartsin muunnoksia joita ei synny tulivuorientoiminnasta, väitöskirjan on katsottu olleen lopullinen vahvistus meteoriittiteorialle. [33][34] Myös samana vuonna julkaistut painovoimamittaukset tukivat meteoriittiteoriaa, alueella havaittiin 17 kilometrin läpimittaisella alueella painovoimapoikkeamaa. [35] Saksalaiset tutkijat Elmar Jessberger ja Uwe Reimold saivat vuonna 1980 kraatterin iäksi argon-argon menetelmällä noin 77,3 miljoonaa vuotta. [36] Vuosina 1988-1990 Geologinen tutkimuskeskus suoritti tutkimusporauksia, ensimmäisen Härkäniemessä 217,75 metriin, jossa havaittiin 145 metrin syvyydeltä kärnäiittiä [37][38][39] toisen 165,75 metriin Vimpelin Pokelassa [40] ja neljännen porauksen 275 metriin Kärnänsaaren ja Matalasaaren välisessä välisaaressa, josta ei löydetty kärnäiittiä. [41][42]
Vuonna 1992 paleomagneettismiin perustuvalla menetelmällä saatiin kraaterin iäksi noin 195 miljoonaa vuotta. [43] Vuonna 1997 Lappajärveltä löydettiin pieniä törmäystimantteja sueviittilohkareista. [44][45] Vuonna 2001 Geologian tutkimuskeskuksen uraani-lyijy iänmäärityksessä iäksi arvioitiin noin 73,3 miljoonaa vuotta, viiden miljoonan vuoden virhemarginaalilla, tämä iänmääritys vahvisti Lappajärven syntyneen myöhäisliitukaudella. [46][47][48] Vuonna 2013 julkaistussa tutkimuksessa argon-argon ajoituksella kraaterin iäksi saatiin 76,2 miljoonaa vuotta, samassa tutkimuksessa havaittiin joidenkin mineraalien olevan noin miljoona vuotta nuorempia, joten tästä on päätelty kraaterin jäähtymisen kestäneen sadastatuhannesta vuodesta miljoonaan vuoteen. [49][50][51] Kesällä 2018 tutkijat esittivät kraatterin iäksi 77,8 miljoonaa vuotta uraani-lyijy ajoituksen perusteella[52], myöhemmin vertaisarvioinnin jälkeen iäksi saatiin noin 77,85 (± 0,78) miljoonaa vuotta. [11]
Kalasto
Järvessä elää kalastuksen kannalta hyvin ainakin kuhaa, ahventa, madetta ja muikkuja. [53] Myös vieraslajiksi todettua täplärapua esiintyy harvakseltaan järvessä. [54]
Kulttuuria
Lappajärveä pidettiin pitkään tulivuorijärvenä ja sen mukaan on nimetty muun muassa Tulivuorirock, tulivuoriaihe näkyy myös osana Lappajärven kunnan vaakunaa. [55] Myöhemmin järven paljastuttua meteoriittikraatteriksi sitä on käytetty aiheena Lappajärven kunnan ja alueen markkinoinnissa. [56][57] Nykälänniemessä toimiva kylpylähotelli Kivitippu on nimensä saanut tippuneen meteoriitin mukaan, Kivitipussa sijaitsee myös Meteoriittikeskus -niminen näyttely.  [58][59] Lappajärvi valittiin vuonna 2011 Etelä-Pohjanmaan maakuntajärveksi, myös järvestä löytyvä kärnäiitti on valittu maakuntakiveksi. [60][61][62]
Katso myös
Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
Sääksjärvi (Kokemäki)
Lähteet

Aiheesta muualla

Merja Siirilä,  Yle 11.1.2019
 Lappajärven kunnan kotisivut.
. Järviwiki.
 Impact structures of the world database. somerikko.net

 GTK tietoaineistot.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Ähtävänjoen vesistö
Luokka:Suomen kraatterit
Luokka:Lappajärven järvet
Luokka:Vimpelin järvet
Luokka:Alajärven järvet
Luokka:Kraatterijärvet
Luokka:Suomen maakuntajärvet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit