Question: Mikä on Nurmon pinta-ala?

Nurmo



Nurmo on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Seinäjoen seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli  ja pinta-ala km², josta km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta yhdistyi kuntaliitoksessa Ylistaron ja Seinäjoen kanssa uudeksi Seinäjoeksi vuonna 2009. Nurmon naapurikuntia olivat Alavus, Ilmajoki, Kuortane, Lapua, Seinäjoki ja Ylistaro.
Historia
Nurmon kirkonkylä on muotoutunut vuonna 1779 valmistuneen Nurmon kirkon läheisyyteen. Vanhoissa ruotsinkielisissä asiakirjoissa Nurmo-nimestä on käytetty myös  kirjoitusasua Nurmå.
1590-luvun alusta Nurmo kuului itsenäisen Lapuan hallintopitäjään. Suur-Lapuaan kuuluivat Kauhavan, Härmän, Kuortaneen, Nurmon ja Töysän kappelit.
Nurmon pelttarit
Nurmon kotiteollisuusaloista valtakunnallisestikin merkittävä oli metallituotteiden valmistus valamalla. Tuotteiden raaka-aineena käytettiin pronssia ja messinkiä, joiden kansanomainen yhteisnimitys oli vaski. Nurmossa vaskenvalajia kutsuttiin pelttareiksi. Vaskesta valettiin eniten kulkusia ja soivia kelloja aisakelloista vellikelloihin sekä hevosvaljaiden osia.[1]
Vanhimpia merkittäviä pelttareita olivat Ilmajoen Könnin mestareilta oppinsa saaneet Jaakko Ojala (Kantolan seppä) ja kelloseppänäkin toiminut Juho Jaskari (Typpälehen seppä) sekä isältään oppinsa saanut metallialan monitaituri Juha Kaunismäki. Hän aloitti valutyöt jo 13-vuotiaana ja lähti 20-vuotiaana täysinoppineena valajana hakemaan lisäoppia Peräseinäjoen monitaitoiselta Salomon Ala-Kortesmaalta, joka valutöiden lisäksi oli hopea- ja kultaseppä ja teki pyssyjäkin. Myöhemmin Juha Kaunismäki tekikin kellosepille kellojen kuoria. Vuosisadan lopulla hän teki myös yksi- ja kaksipiippuisia pistooleja sekä revolvereja. Kaunismäki opetti valajan työn ainakin seitsemälle oppipojalle.[1]
Vilkkaimmillaan Nurmon vaskenvalanta oli 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä, jolloin työtä riitti parillekymmenelle pelttarille. Välittäjät kuljettivat työn tuloksia myytäväksi aina Itä-Suomeen saakka. Paluukuormana välittäjät toivat valajille romumetallia raaka-aineeksi. Pelttarit toimivat 1890-luvun alkuun saakka myös teollisuuden alihankkijoina toimittamalla Seinäjoella sijaitsevalle Östermyran ruutitehtaalle mustaruutirakeiden hionnassa käytettäviä pieniä metallikuulia.[1]
1900-luvulla Nurmon valutuotanto väheni. Pentti Virrankoski arvelee syyksi toisaalta hevoskulttuurin taantumista ja toisaalta messinkituotteiden teollisen valmistuksen tehokkuutta. Nurmon viimeiset merkittävät pelttarit työskentelivät vielä vuonna 1940.[1]
Hyöty sijainnista
Johtuen sijainnistaan aivan Seinäjoen kaupungin vieressä Nurmo oli voimakkaasti kasvava muuttovoittoinen kunta 1960-luvulta alkaen ja siksi juuri siellä oli Etelä-Pohjanmaan kuntien nuorin ikärakenne. Yksi Nurmon kasvun mahdollistaneista asutuskeskuksista oli Hyllykallio.
Muuta
Nurmon alueen perinneruoka on uunissa paistettu ohrajauhotaikinasta tehty pannukakku, ohorakropsu. Alueella toimii hyvin aktiivinen kotiseutuyhdistys Nurmoo-seura, joka ylläpitää Nurmon museota. Seuralla ja Nurmon Leijonilla on myös jokavuotinen yhteishanke eli Nurmon Joulu -lehti.
Nurmon kylät
Nurmon kirkonkylä eli Nurmon keskusta
Hyllykallio
Koura
Ruuhikoski
Koliini
Kiikku
Keski-Nurmo
Viitalankylä
Knuuttila
Soininkylä
Ylijoki
Nurmonjokilaakson kylät
Nurmonjokilaakson eli Nurmon Alapään kyliä ovat 
Kirkonmäki
Loukko
Latikka
Hippi
Teppo
Jaskari
Koskela
Martikkala
Mannila
Hemminginmäki
Pihlajanmäki
Mäenkylä
Manunkylä
Nähtävyydet

Nurmonjoki
Nurmon kirkko
Painijapatsas
Nurmon museo
Etelä-Pohjanmaan traktorimuseo
Paukanevan pitkospuut
Ruuhikosken golfkenttä
Urheilu
Nurmo yhdistetään lukuisiin urheilijoihin ja urheiluseuroihin.
Urheilijat
Juha Ahokas
Aatos Yli-Jaskari
Tauno Jaskari
Johanna Manninen
Erkki Penttilä
Hermanni Pihlajamäki
Kustaa Pihlajamäki
Tero Pitkämäki
Sini Pöyry
Jouko Salomäki
Urheiluseurat
Nurmon Jymy
Nurmon Pallo, 1986 perustettu jalkapalloseura[2]
Nurmon Urheilijat -99
Kouran Louhi
Team Atria
Liikuntapaikat
Haalin kenttä
Nurmon liikuntahalli
Ruuhikosken golfkenttä
Skaala-areena
Qmax Arena
Nurmolaisia henkilöitä
Liisa Kauppinen, järjestöneuvos
Marja Kiiskilä, muusikko
Olli Mäkelä, kirjailija
Pertti Mäki-Hakola, kansanedustaja
Jake Nyman, toimittaja
Matti Nyrhinen, urheilutoimittaja
Satu Paavola, näyttelijä
Harri J. Rantala, elokuvaohjaaja
Erkki Susi, päätoimittaja
Jukka Vihriälä, kansanedustaja
Ruokakulttuuri
Nurmon pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla maitokropsu.[3]
Katso myös
Nurmon ruokatehdas
ProNurmo
Seinäjoen-Nurmon yrittäjät
Nurmoo – Huuto lakeudelta
Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)
Lähteet

Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit