Question: Missä sijaitsee Kernaalanjärvi?

Janakkala


Janakkala on Kanta-Hämeen maakunnassa sijaitseva kunta, joka kuuluu Hämeenlinnan seutukuntaan. Sen naapurikuntia ovat etelässä Hausjärvi, Loppi ja Riihimäki sekä pohjoisen suunnalla Hämeenlinna. Kunta sijaitsee varsin keskeisellä paikalla Helsingin ja Tampereen yhdistävän valtatie 3:n ja pääradan varrella. Hämeenlinnan keskustaajama sijaitsee kunnan pohjoispuolella.
Janakkalan taajamat ovat Turenki, Tervakoski, Leppäkoski ja kirkonkylä, jonka nimi on Tarinmaa.
Nimestä
Janakkalan nimestä ollaan tutkijoiden keskuudessa hyvin erimielisiä. Eräs yleisimmistä kansanetymologioista esittää nimen tarkoittavan janakalaa eli monnia. Näin viitataan mahdollisesti kunnan vesistöissä olleeseen monnikantaan, ja muun muassa Kernaalanjärvestä saatu suuri monni on nykyisin sijoitettuna Hämeenlinnan lyseon luonnontieteellisiin kokoelmiin.
Janakkalan kirkkoherra Emanuel Foenander puolestaan arveli 1700-luvun puolivälissä Turun tuomiokapitulille toimittamassaan pitäjäkuvauksessa, että seurakunnan nimi tulee sanasta janhus. Kirkkoherran mukaan sanaa käytettiin vielä monin paikoin ja se tarkoittaa havupuun pihkaa eli tervaa tai puun tervaista paikkaa. Seurakunnan nimi olisi näin Janhackala, joka tarkoittaisi tervaspuun hakkuupaikkaa tai yleensä tervaksien hakkaamispaikkaa. Kirkkoherran mukaan h-kirjain olisi vain pudonnut käytössä pois.
Uudemman tulkinnan mukaan nimistötutkija Petri Hiltunen arvelee nimen selvittämisen olevan hieman hankalaa. Kuitenkin mikäli kristinuskon tulo Saksaan voidaan ajoittaa noin 300-luvulle, niin todennäköisesti kyseessä on kristillisperäinen miehen nimi Jahneke. Tällöin joku saapuneen ryhmän jäsenistä olisi asettunut Janakkalan alueelle ehkäpä pysyvästi. Kyseisessä kirjoituksessa Hiltunen käsittelee hyvinkin laajasti Hämeen alueen nimistöä.[1]
Vaakuna
Janakkalan vaakunan on suunnitellut taiteilija Onni Oja vuonna 1950. Vaakunakilpi on jaettu kahteen osaan sakarakorolla, joka muistuttaa linnoituksen harjaa. Koron syvennykset ovat muurin harjan ampuma- ja tähystysaukkoja. Aihe viittaa Hakoisten linnavuoreen. Voidaan kuvitella, että vaakunan irvistävän ilveksen pää on aikoinaan ollut kiinnitettynä linnoituksen punatiilisen muurin seinään varoitukseksi viholliselle. Vaakunan yläosassa pakanuuden nuolet taistelevat uuden uskonnon tunnusmerkkiä, ristiä vastaan.
Maantiede
Janakkala sijaitsee Vanajaveden vesistön yläjuoksulla. Kunnan alueella sijaitseva Kernaalanjärvi toimii alueen keskeisenä vesistöjen kerääjänä ja siihen laskevat vesistöt Lammin, Lopen ja Rengon sekä osin myös Hattulan ja Kalvolan alueilta. Tämä Salpausselän pohjoispuolisen alueen vedet kokoava Kernaalanjärvi laskee Hiidenjokea pitkin Vanajaveteen.
Toinen maisemaa hallitseva piirre ovat harjumuodostumat. Salpausselän reunamuodostumaan yhtyvät luode–kaakko-suuntaiset harjut lisäävät korkeuseroja alueella. Janakkalaan on syntynyt jopa tieverkostoa harjujen rinteille muotoutuneista poluista. Tunnettuja harjumuodostuman huippuja ovat muun muassa Annakantorni ja Kiianlinna.
Vanajaveden yläjuoksu on ollut vehmasta viljelysaluetta ja asutettuna varhaisista ajoita lähtien; myös ilmastollisesti se on ollut suotuisaa. Maaperä tasangoilla on hedelmällistä ja hyvää viljanviljelyyn. Laajat peltoalueet ovat olleet omiaan muokkaamaan alueen yhteiskunnallisia rakenteita, josta osoituksena on alueen kartanokulttuuri.
Maantieteellinen erikoisuus Janakkalassa on sen jakautuminen kahteen eri suuntanumeroalueeseen. Kunnan pohjoisosa (mm. päätaajama Turenki) kuuluu Hämeen teleliikennealueeseen (03), kun taas eteläosat (mm. toinen päätaajama Tervakoski) kuuluvat Uudenmaan teleliikennealueeseen (019). Kunnan sisäisiä puheluita varten on olemassa erillinen suuntanumero, jolloin kaukopuhelumaksua ei tarvitse maksaa, kertoo Janakkalan kunnan kotisivut.
Kylät
Janakkalassa on ainakin seuraavat kylät:

Hallakorpi
Harviala[2]
Heinäjoki[2]
Hiisi
Hyvikkälä[2]
Jokimaa[2]
Kerkkola
Kernaala
Kiipula[2]
Kiri

Koljala[2]
Leppäkoski[2]
Löyttymäki
Mallinkainen[2]
Melkkola
Napiala
Punkka
Rastila[2]
Rehakka[2]
Saloinen[2]

Sauvala
Tarinmaa[2]
Tanttala
Tervakoski[2]
Turenki[2]
Tyry
Uhkoila
Virala[2]
Vähikkälä[2]

Kunnan tunnukset
Ilves on Kanta-Hämeelle tyypillinen suuri kissapeto ja Janakkalassa onkin tiheä ilveskanta. Janakkala on valinnut ilveksen nimikkoeläimekseen, koska se on jo pitkään ollut symbolina kunnan vaakunassa.
Kunnan toinen tunnus on hämeenkylmänkukka (latinaksi Pulsatilla patens tai Anemone patens). Hämeenkylmänkukka on uhanalainen ja luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu kasvi. Se on tyypillinen Kanta-Hämeen alueella ja viihtyy hyvin Janakkalassa maisemaa hallitsevilla hiekkaharjuilla. Kunta on halunnut edistää hämeenkylmänkukan säilymistä valitsemalla sen nimikkokukakseen.
Historia
Esihistoriaa
Vanajaveden laaksossa ja sen yläjuoksulla on ollut asutusta jo esihistoriasta saakka. Kivikautinen asutus oli Hämeessä keskittynyt Vanajaveden ja Hauhon reittien sekä niiden laskujokien ja -järvien varsille. Todennäköisesti tämä asutus on tullut suoraan etelästä, sillä esimerkiksi Vihdin Hiidenvesi oli aikoinaan merenlahti ja sen kautta pääsi helposti myös Salpausselän toiselle puolelle. Kampakeraamisen asutuksen aikana 5000-luvulta eaa. lähtien harjoitettiin metsästystä ja kalastusta, mutta ei välttämättä viljelty maata tai hoidettu karjaa. Nuorakeraaminen kulttuuri (noin 3200–2500 eaa.) toi Hämeeseen ehkä uutta väestöä lähinnä etelästä ja kaakosta.
Rautakauden aikana asutus oli jo levinnyt hieman laajemmalle, ja ehkä jo tuolloin syntyi maantieyhteys Hämeen ja Varsinais-Suomen rannikon välille. Tätä yhteyttä on myöhemmin alettu kutsua Hämeen Härkätieksi ja sen toinen pää oli aluksi Halikonlahdella. Asukkaiden turvapaikoiksi ovat viimeistään rautakaudella muodostuneet linnavuoret, joista Janakkalan alueella kaksi keskeisintä ovat Hakoisten linnavuori ja Unikonlinna. Rautakauden merkittävin esinelöytö on tehty Kernaalan kylästä, josta löytyi muiden esineiden ohessa ainutlaatuinen, seitsemänkertainen rintaketju. Se on ilmeisesti ollut todella varakkaan hämäläistalon emännän omaisuutta.
Keskiaika
Kristinuskon virallisen tulemisen myötä järjestettiin kristillinen elämä myös Hämeessä. Aluksi Janakkala kuului niin sanottuun Suur-Vanajaan, jonka alue käsitti myös Hausjärven ja Lopen pitäjät sekä pohjoisen osan Nurmijärvestä. V. Kerkkosen mukaan Janakkalan kirkkopitäjä on syntynyt noin vuoden 1300 vaiheilla, mutta hallintopitäjänä Janakkala on huomattavasti tätä nuorempi.
Varhaisin Janakkalaa koskeva kirjallinen dokumentti on vuodelta 1341. Kyseessä on Bo Joninpojan tuomio, jonka sanotaan olevan kirjoitettu Janakkalassa. Tämän jälkeen pitäjä ja pitäjäläiset esiintyvät yhä useammin asiakirjoissa. Hakoisten linnavuori oli myös keskiajan alussa merkittävä tukikohta.
Hautalöytö

Janakkalasta tehtiin syksyllä 2013 löytö, johon kuuluu luuranko, kaksi miekkaa ja muuta esineistöä. Miekka on ajoitettu noin vuoden 1100 tienoille.[3] Tomografia- eli viipaleröntgentutkimusten perusteella on arvioitu, että mies olisi kohdannut väkivaltaisen kuoleman. Tutkimukset jatkuvat edelleen.[4]
Kartanot

Janakkalan maisemaan ja talouteen liittyvät olennaisesti kartanot. Pitäjä on ollut yksi Suomen kartanorikkaimmista kunnista. Kunnassa ovat muun muassa seuraavat kartanot:
Hakoisten kartano
Harvialan kartano
Hiiden kartano
Hyvikkälän kartano (nykyinen nimi Hällilä)
Irjalan kartano
Kernaalan kartano
Konttilan kartano
Kuumolan kartano
Leppäkosken kartano
Löyttymäen kartano
Monikkalan kartano
Rehakan kartano
Sauvalan kartano
Tervakosken kartano
Toivan kartano
Vanantaan kartano
Viralan kartano
Kartanoiden omistajina ovat olleet monet suomalaiset aatelissuvut ja osittain kartanot ovat heidän omistuksessaan vieläkin. Torpparilaitos muodostui 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla aluksi kartanoiden yhteydessä. Janakkalassa myös talonpojilla on ollut merkittävä osuus kunnan rakentamisessa.
Nykyaika
1860-luvulla säädetyillä kunnallisasetuksilla kunta ja seurakunta erotettiin toisistaan. Tällöin opetus- ja sosiaalitoimi siirtyivät seurakunnilta vasta perustettujen kuntien tehtäviksi. Janakkala on ollut elinvoimainen kunta koko olemassaolonsa ajan ja nykyisinkin sen väkiluku on kasvussa. 1960-luvulla lakkautetun Vanajan kunnan alueista Janakkalaan liitettiin muun muassa laaja Harvialan alue, joka käsitti pääsääntöisesti Harvialan kartanon maita. 1960-luvun alussa ehdotettiin Janakkalan eteläosien erottamista Tervakosken kunnaksi, mutta tämä ei kuitenkaan toteutunut.[5]
Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Muuttoliikkeen ansiosta Janakkalan väkiluku on ollut kasvussa. Muuttoliikettä on pyritty vauhdittamaan kunnan harjoittamalla tonttipolitiikalla. Kunnan väkiluku on viime vuosina kehittynyt seuraavasti:[6]
31.12.2001: 15401
31.12.2002: 15483
31.12.2003: 15517
31.12.2004: 15661
31.12.2005: 15871
31.12.2006: 16114
31.12.2007: 16405
31.12.2008: 16589
31.12.2009: 16795
31.12.2010: 16892
31.12.2011: 16960
31.12.2012: 16921
31.12.2013: 16842
31.12.2014: 16840
31.12.2015: 16853
31.12.2016: 16709
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Janakkalassa oli 16 607 asukasta, joista 12 591 asui taajamissa, 3 770 haja-asutusalueilla ja 246 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Janakkalan taajama-aste on 77,0 %.[7] Janakkalan taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:[8]

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu pääosin Hämeenlinnan kaupungin alueelle.
Vuoden 2005 lopussa Janakkalan väestöstä oli miehiä 7815 ja naisia 8056. Vuonna 2011 Ulkomaan kansalaisten osuus kunnan väestöstä oli 1,6 prosenttia.
Väestön ikäjakauma vuonna 2012:
0–14-vuotiaat: 3108 (18,4 %)
16–64-vuotiaat: 10475 (61,9 %)
yli 65-vuotiaat: 3338 (19,7 %)
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Janakkalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[9]
Janakkalan seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Janakkalan alueella toimii Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta.[10]
Koulutus
Kustaa Paturi ja muut aktiiviset kyläläiset perustivat Janakkalaan Suomen ensimmäinen kunnallisen kansakoulun vuonna 1861. Nykyisin kunnassa on 10 vuosiluokkien 1.–6. koulua, kaksi vuosiluokkien 7.–9. koulua, yksi erityiskoulu ja kaksi lukiota. Kahden melko suuren taajaman (Turenki ja Tervakoski) vuoksi Janakkalassa on pyritty kehittämään molempien keskusten kouluoloja. Seuraavassa on vielä lueteltu kunnan koulut:
1.–6. luokat
Harvialan koulu
Heinäjoen koulu
Leppäkosken koulu
Tanttalan koulu
Tarinmaan koulu
Tervakosken koulu
Turengin koulu
Viralan koulu
Vähikkälän koulu
7.–9. luokkien opetus
Tervakosken yhteiskoulu
Turengin yhteiskoulu
Erityiskoulu
Haukankallion koulu (sisältää kaikki vuosiluokat)
Lukiot
Janakkalan lukio
Vuonna 2003 Janakkalassa oli tutkinnon suorittaneita oli 7 360 henkeä. Tästä keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 4 844 henkeä ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneita 2 516 henkeä.
Kaksi keskusta
Kahden taajaman olemassaolo näkyy myös muissa yhteiskunnallisissa palveluissa. Kumpaankin taajamaan on luotu identtiset palvelut, joskin Tervakoskella palvelut ovat Turenkia suppeammat.
Varsinainen terveyskeskus vuodeosastoineen sijaitsee Turengissa, mutta terveysaseman palvelut ovat saatavilla myös Tervakoskella. Molemmissa taajamissa on vanhusten palvelukodit, kirjasto ja päivähoitopalvelut. Vain Tervakoskelta löytyy uimahalli. Kunnan ja valtion virastot sijaitsevat puolestaan vain Turengissa.
Janakkalan kirkko sijaitsee lähes puolivälissä Turenkia ja Tervakoskea Tarinmaan kylässä, mutta seurakunnan hallinto on keskittynyt Turenkiin. Tervakoskella on vanha puinen kappelirakennus ja sen yhteydessä seurakuntatilat.

Politiikka
Janakkala on perinteisesti ollut melko vasemmistolainen kunta ja SDP on yleensä ollut kunnan suurin puolue. Kunnanvaltuustossa on 43 jäsentä. Vuosina 2013-2016 valtuuston kokoonpano puolueittain on seuraava:[11]
SDP 12
Keskusta 10
Kokoomus 7
Perussuomalaiset 6
Vasemmistoliitto 4
Vihreät 3
Kristillisdemokraatit 1
Kunnanhallitukseen kuuluu 9 jäsentä ja sen paikkajakauma on seuraava:[12]
SDP 3
Keskusta 2
Kokoomus 1
Perussuomalaiset 1
Kristillisdemokraatit 1
Vasemmistoliitto 1
Kunnan talous
Janakkalan taloudessa ovat nähtävissä samat ilmiöt kuin muidenkin kuntien taloudessa ja erityisesti kehittyvien kuntien taloudessa. Janakkalan verotulot eivät vuonna 2005 päätyneet tavoitteeseensa, koska valtio antoi tuloveroon lisää helpotuksia. Toteutettavat investoinnit puolestaan ovat lisänneet kunnan velkaantumisastetta. Vielä vuoden 2003 lopussa Janakkala oli lähes velaton, mutta vuoden 2005 lopussa velkaa oli noin 12 miljoonaa euroa. Velkaantumisen arvioitiin kääntyvän laskuun vuonna 2007. Pääsyynä velkaantumisen on ollut laaja investointiohjelma ja kuntayhteistyön ennakoitua suuremmiksi muodostuneet menot.
Yritystoiminta
Merkittävimmät työllistäjät Janakkalassa kunnassa ovat:
Tervakoski Oy:n paperitehdas
Nestlé Oy:n jäätelötehdas
Valio Oy UHT
Kolmeks Oy, joka valmistaa keskipakoispumppuja ja sähkömoottoreita
Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskus
Lidl Suomi Ky:n jakelukeskus (Lidlin Suomen suurin)
Kunnassa erilaisia teollisuus- ja palveluyrityksiä yli 600 toimipaikassa. Myös alkutuotannolla on edelleen merkitystä vanhassa maatalouspitäjässä. Aikoinaan Janakkala oli Suomen edistyksellisimpiä maanviljelyskuntia.[13] Kaupalliset palvelut sijaitsevat kummassakin kuntakeskuksessa, joissa toimii yli sata palveluyritystä ja -yrittäjää. Heistä kolmasosa toimii Tervakoskella ja kaksi kolmasosaa Turengissa.
Työllisyys
Vuonna 2003 Janakkalassa oli työllistä työvoimaa 6694 henkeä ja kunnan työpaikkaomavaraisuus oli 78,0 prosenttia. Kunnassa oli 5222 työpaikkaa, jotka jakautuivat eri elinkeinoihin seuraavasti:
maa- ja metsätalous 340
teollisuus 1835
sähkö- ja vesihuolto 36
rakennustoiminta 336
kauppa 710
liikenne 195
rahoitustoiminta 328
yhteiskunnalliset palvelut 1336
tuntematon 101
Vuonna 2004 kunnassa oli 714 yritystoimipaikkaa. Vuonna 2002 maatiloja oli 342; näillä oli 13151 hehtaaria peltoa ja 12321 hehtaaria metsää.
Matkailu
Janakkalan huomattavat historialliset nähtävyydet ovat keskiaikainen kivikirkko, Hakoisten linnavuori ja Kuumolan kartano. Tunnetun näyttelijä Ida Aalbergin syntymäkoti sijaitsee Leppäkoskella. Kunnan tunnetuimmat matkailukohteet ovat Puuhamaa ja Kalpalinnan hiihtokeskus.
Kulttuurielämä
Valtakunnallisesti tunnettu tapahtuma on kesäisin järjestettävä vanhan musiikin festivaali Janakkalan Barokki. Esimerkiksi kesällä 2017 kolmipäiväinen musiikkijuhla sisältää kuusi eri konserttia tai tapahtumaa lähinnä Pyhän Laurin kirkossa ja Turengin asemalla.[14]
Ruokakulttuuri
Janakkalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti, lanttulaatikko, viili ja talkkuna sekä jäätelö.[15]
Tunnettuja janakkalalaisia

Ida Aalberg, näyttelijä
Miikka Anttila, rallikartanlukija
Mia Backman, näyttelijä
Olavi Borg, professori
Uno Cygnaeus, Suomen kansakoulun isä
Voitto Eloranta, kansanedustaja
Pia Freund, sopraanolaulaja
Teppo Hauta-aho, muusikko
Esko Helle, kansanedustaja
Ellen Jokikunnas, juontaja
Pasi Järvinen, jääkiekkoilija
Ilpo Koskela, jääkiekkoilija
Minna Koskela, näyttelijä
Pentti Koskinen, yleisurheilija
Johannes Koskinen, poliitikko
Tuomas Kyrö, kirjailija
Veikko Lahti, painija
Laiska Leppone, rap-muusikko

Maire Lindholm, jousiammunnan maailmanmestari
Reko Lundán, kirjailija
Heikki Löyttyniemi, kaupunkineuvos
Pekka Löyttyniemi, kansanedustaja
Veikko Löyttyniemi, päätoimittaja
Aino Malkamäki, poliitikko
Tauno Marttinen, säveltäjä
Pasi Myllymäki, elokuvaaja
Timo Mäenpää, muusikko
Onni Oja, taidemaalari
Samuli Paronen, kirjailija
Kustaa Paturi, talonpoikaisrunoilija
Olli Porthan, urkumusiikin professori
A. P. Sarjanto, lauluntekijä
Hugo Standertskjöld, eversti
Janne Virtanen, voimamies

Lisäksi Janakkalasta on kotoisin SinKing-niminen thrash metal -yhtye.
Katso myös
Luettelo Janakkalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet

Kirjallisuutta
Peltola, Jarmo: Pääradan ja kolmostien kunta: Janakkalan historia 1866–2014. Janakkalan kunta, 2015. ISBN 978-952-93-5336-1.
Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit