Question: Mikä on Vihdin kunnan suurin taajama?

Vihti


Vihti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Länsi-Uudellamaalla Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä[1], ja sen pinta-ala on km², josta km² on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km². Vihti sijaitsee noin 45kilometriä Helsingistä Turun suuntaan, Turun moottoritien varrella. Vihti on osa Helsingin metropolialuetta.[3]
Vihdin naapurikunnat ovat pohjoisesta myötäpäivään Karkkila, Loppi, Hyvinkää, Nurmijärvi, Espoo, Kirkkonummi, Siuntio ja Lohja.
Nimi
Nimen Vihti etymologiasta ei ole täyttä varmuutta. Sen on esitetty olevan ainakin
muinaisskandinaavinen laina nimivartalosta vight-, ’pyhä’, jonka alkuperänä muinaisgootin weihs ’pyhä’ (Ralf Saxén 1910) [4][5]
murremuoto sanasta vyyhti, jonka alkuperä on puolestaan germaanisperäinen sana vifti (Ralf Saxén 1910) [4][5]
sanan vihta murremuoto ja merkinneen koivikkoa (Arvo Meri 1943) [4]
germaanisperäinen laina alkuperäisellä merkityksellä ’noita’ ja samaa juurta kuin esimerkiksi englannin witch (Seppo Aallon mukaan 1992 Y.H. Toivosen vuodelta 1948 olevan kirjoituksen perusteella) [4][5]
ansan aitaa merkinneen sanan vihi tai vihe murremuoto (Matti Vilppula 2007)[4]
Historia

Vihdin suurin järvi on Hiidenvesi, joka on yhteydessä mereen Lohjanjärven ja Karjaanjoen eli Mustionjoen kautta. Se on ollut aikoinaan merkittävä kulkureitti Hämeeseen. Varhaisin tunnettu ihmisen toiminta Vihdissä sijoittuu kivikaudelle ja erityisesti Hiidenveden sekä Vanjärven ympäristöön.[6][7] Seutu on kuitenkin ollut verrattain harvaan asuttua ja mahdollisesti ajoittain autiota.[8]
Vanhimmat kirjalliset merkinnät Vihdistä ovat vuodelta 1433, mutta seurakunnan perustamisen ajankohtana pidetään vuotta 1507, jolloin ensimmäinen tunnettu kirkkoherra nimitettiin. Näihin aikoihin rakennettiin myös seurakunnan kirkko, Pyhän Birgitan kirkko, ja perustettiin pitäjän ensimmäiset säteritilat. 1700-luvulle tultaessa vanha kirkko oli rapistunut ja käynyt liian pieneksi. Sitä korvaamaan rakennettiin nykyinen Vihdin kirkko 1772. 
Nykyisen Karkkilan alue (entinen Pyhäjärvi Ul.) oli osa Vihdin seurakuntaa vuoteen 1861, minkä jälkeen 1867 perustetulla Vihdin kunnalla oli nykyiset rajansa. 1800-luvun kansallisaatteen yhteydessä perustettiin Vihdin ensimmäinen kirjasto 1851 ja ensimmäinen kansakoulu 1873.[8]
Sahatoiminta ja pienteollisuus lisääntyivät Vihdissä 1800-luvulta lähtien. Vuonna 1845 nykyisen Vihdin alueella oli viisi erioikeuksia nauttivaa sahaa.[9] Kahden tärkeän teollisuuskylän välille rakennettiin 1912 Ojakkalan-Olkkalan rautatie.[10] Näiden kylien yritykset valmistivat tai louhivat 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa esimerkiksi sahatavaraa, lasia, tiiliä, vaneria ja kalkkikiveä.[11][12] Sotien jälkeen Vihdin alueelle asutettiin paljon evakoita.[7]
Väestö
Jakautuminen
Vihdin asutuksen painopiste on siirtynyt viime vuosikymmeninä etelään päin ja kuntakeskus on siirtynyt Vihdin kirkonkylästä Nummelaan. [13][14]
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Vihdissä oli 29 054 asukasta, joista 21 552 asui taajamissa, 7 119 haja-asutusalueilla ja 383 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Vihdin taajama-aste on 75,2 %.[15] Vihdin taajamaväestö jakautuu kymmenen eri taajaman kesken:[16]

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Nummelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Lohjan kaupungin alueelle. Veikkolan taajama ulottuu pääosin Kirkkonummen kunnan alueelle. Itäisessä Vihdissä, lähellä Nurmijärven Lepsämää sijaitseva pieni alue on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle.[16]
Väkiluvun kehitys
Vihti on Helsingin seudun kehyskunta, jonne muiden kehyskuntien tapaan on 2000-luvulla muuttanut paljon etenkin lapsiperheitä, ja jonka väkiluku on kasvanut jatkuvasti. 
1749: 1403
1850: 5376
1950: 11003
2004: 25414
2011: 28544 (31.10.2011)
2018: 29 204 (ennakkoväkiluku 31.8.2018)
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vihdissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[17]
Vihdin seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vihdin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.[18]
Maantiede

Vihti sijaitsee Karjaanjoen vesistöön kuuluvan Hiidenveden rannalla. Ensimmäiseen Salpausselkään kuuluva Lohjanharju kulkee Vihdin halki. Harjumuodostumalla sijaitsevan Nummelan taajaman toisella puolella on Karjaanjoen vesistöön kuuluva Hiidenvesi ja toisella puolella Siuntionjoen vesistöön kuuluva Enäjärvi. Itäisimmät osat Vihdistä kuuluvat Vantaanjoen vesistöalueeseen, ja Nuuksion suunnalla jotkut pikkujärvet laskevat Mankinjoen vesistöön.
Asemakaavoitetut taajamat ja kylät
Asemakaavoitettuja taajamia Vihdissä ovat kunnan neljä suurinta tilastollista taajamaa eli Nummela (noin 13 200 asukasta, Vihdin hallinnollinen keskus),Ojakkala (noin 1 400 asukasta), Otalampi (noin 890 asukasta) ja Vihdin kirkonkylä (noin 3 800 asukasta).
Näiden ohella Vihdin tärkeimpiä toiminnalliset kyliä ovat Haimoo, Herrakunta, Huhmari/Palojärvi, Irjala-Pääkslahti, Jokikunta, Moksi, Oinasjoki, Ojakkala, Olkkala, Selki, Tervalampi, Vanjärvi, Vesikansa ja Vihtijärvi.[19]

Muita kyliä kiinteistörekisterissä ovat Haapkylä, Hulttila,  Hynnälä, Härkälä, Härköilä, Härtsilä, Jättölä, Kaharla, Kaukola (Kaukoila), Kauppila, Kirvelä, Koikkala, Korppila, Kotkaniemi, Kourla, Köykkälä, Lahnus, Lahti, Lankila, Leppärlä, Lusila, Maikkala, Metsäkylä, Merramäki, Niemenkylä, Niemi, Niuhala, Ollila, Oravala, Pakasela, Pappila, Pietilä, Ridal, Ruskela, Salmi, Siippoo, Suksela, Suontaka, Taipale, Tarttila, Torhola, Tuohilampi, Vanhala, Vanjoki, Veikkola, Vähäkylä
Kartanoita
Vihdin huomattavimpia kartanoita ovat Härkälä, Irjala, Kirvelä, Kotkaniemi, Kourla, Lahnus, Olkkala, Salmi, Suontaan Hovi, Tervalampi, Hiiskula, Vanjärvi ja Tuohilampi.[20]
Ilmasto
Pakkasennätys on helmikuussa 1985 mitattu −41,7°C  ja lämpöennätys +33,8°C, joka mitattiin heinäkuussa 2010.

Hallinto
Päätösvaltaa kunnassa käyttävät kuntalaisten vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan valitsema kunnanvaltuusto sekä sen valitsemat hallitus ja lautakunnat. Päätöksiä valmistelee ja toimeenpanee kunnan henkilöstö. Käytännön toiminnan helpottamiseksi toimielimet ovat siirtäneet omaa päätösvaltaansa kunnan viranhaltijoille, linjakysymyksistä ja suurista hankkeista päättävät luottamushenkilöt. Toimielimiä ovat kaavoitus- ja tekninen lautakunta, lasten ja nuorten lautakunta, keskusvaalilautakunta, kulttuuri- ja vapaa-ajan lautakunta, tarkastuslautakunta ja ympäristölautakunta. Lisäksi nuorten asiaa Vihdissä ajaa Uudenmaan vanhin nuorisovaltuusto, joka on perustettu vuonna 1997.
Vuonna 2008 Kauniaisten, Vihdin ja Karkkilan vaaleissa kokeiltiin sähköistä äänestystä. Käytetyn järjestelmän ongelmat johtivat lukuisiin valituksiin, jotka lopulta johtivat korkeimman hallinto-oikeuden määräykseen uusia vaalit[21][22][23]. Vaalit uusittiin 6. syyskuuta 2009.
Kulttuuri
Vihdissä on kunnan ylläpitämä Vihdin museo sekä useita kotimuseoita kuten Salmelan rusthollimuseo ja Koiviston museomäki.[24] Vihdissä toimii yksi harrastajateatteri, Vihdin teatteri, ja useita harrastajakuoroja kuten Vihdin viihdekuoro, Vihdin kamarikuoro, Hiiden laulu, Nummelan naiskuoro, Vihtijärven kappelikuoro, Vihdin miehet ja tyttökuoro Piritat.
Urheilu
Vihdissä ja erityisesti sen suurimassa taajamassa Nummelassa on vahvat uintiperinteet. Kunnan tunnetuin urheilija on Nummelan Kisaajia edustanut, Suomen kaikkien aikojen menestynein uimari, Jani Sievinen.
Vihdin Pallon naisten pesäpallojoukkue voitti Suomen mestaruuden vuonna 1998.
Vihtiläinen jalkapalloseura NuPS pelaa kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla, Kakkosessa.
Jokavuotisia tapahtumia Vihdissä
Vihti-päivät ja Wuosisatamarkkinat[25]
Päivölän kirjallisuuspäivät[26]
Vihdin kirkonkylän Juhannusjuhla[27]
Tellus Fest[28]
Yöjalka Fest[29]
Vappuvaellus[30]
Viljonpäivän konsertti[31]
Averian maraton[32]
Hiiden Hurmos
Ruokakulttuuri
Vihdin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla fläskpannukakku, sallaatti ja paistetut silakat.[33] Perunapuuro tunnetaan Vihdin seudulla nimellä melakkapuuro.[34]
Liikenneyhteydet

Vihti sijaitsee Turkuun johtavan valtatie 1 eli E18-tien, Poriin johtavan valtatie 2 sekä Hanko-Hyvinkää-tien eli valtatie 25 solmukohdassa Helsingin luoteispuolella ja Lohjan koillispuolella. Matka Helsinkiin kestää Vihdin suurimmasta taajamasta Nummelasta noin 45 minuuttia.
Julkinen liikenne Vihdissä perustuu bussiyhteyksiin. Nummelasta Helsinkiin pääsee arkiaamuisin ja Helsingistä Nummelaan iltapäivisin 15 minuutin välein. Bussiliikennettä on myös kunnan sisällä ja Lohjan sekä Karkkilan suuntaan, eniten arkisin kouluvuoden aikana. Raideyhteys on Hanko–Riihimäki-radalle, jolla liikennöi tavarajunia. 
Nummelaan rakennettiin lentokenttä välirauhan aikaan. Se oli sotilaskäytössä sota-ajan ja on 1950-luvulta alkaen ollut vilkas harrasteilmailun, erityisesti purjelennon, tukipaikka. Kenttä rakennettiin Nummelanharjulle, ja sen ympäristössä on vielä runsaasti sodanaikaisia juoksuhautoja ja lentokoneiden suojapaikkoja. Talvisin kentälle jäädytetään matkaluistelurata.
Tunnettuja paikkoja
Nuuksion kansallispuisto sijaitsee suurimmaksi osaksi Vihdin alueella
Olkkalan kartano
Pyhän Birgitan kirkon rauniot
Vihdin kirkko
Vihti Ski Center
Konianvuori[35][36][37]
Rokokallio[35][38][39]
Kuuluisia vihtiläisiä

Ulla-Maija Aaltonen, kirjailija ja toimittaja
Elsa Enäjärvi-Haavio, kansanrunoudentutkija
Jaakko Enäjärvi, oikeuskansleri
Merikukka Forsius, kansanedustaja
Saara Forsius, kansanedustaja
Verner Gustafsson, jääkärikenraalimajuri
Edvard Helle, kansanedustaja
Veikko Helle, kansanedustaja
Artturi Hiidenheimo, kansanedustaja
Anssi Kela, laulaja-säveltäjä-sanoittaja
Janne Korpi, lumilautailija
Pekka Korpi, raviohjastaja ja -valmentaja
Pertti Kurikka, Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen kitaristi, säveltäjä ja sanoittaja
Jorma Lusenius, ralli- ja rata-autoilija
Ari Moilanen, raviohjastaja
Petri Munck, muusikko
Hannu Niklander, kirjailija
Tarja Omenainen, toimittaja ja näyttelijä
Väinö Palojärvi, jääkärikenraalimajuri
Pauli Rantanen, keksijä
Marja Sannikka, toimittaja
Markus Selin, elokuvatuottaja
Jani Sievinen, uimari
Jari Sillanpää, laulaja
Perttu Sirviö, ensimmäinen Big Brother Suomi -voittaja
Kaarle Soikkeli, historiantutkija
Tumba Tamminen, iskelmälaulaja
Eeli Tolvanen, jääkiekkoilija
Sami Uotila, hiihtokeskuksen omistaja ja alppihiihtäjä
Johan Venninen, sokea keksijä
Lassi Virtanen, kansallisoopperan laulusolisti
Lähteet

Aiheesta muualla





*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit