Question: Mikä kaupunki sijaitsee tie-etäisyyttä pitkin lähinnä Kuhmoisten kirkonkylää?

Päijät-Hämeen maakunta


Lua error in Module:Location_map/multi at line 27: Unable to find the specified location map definition: "Module:Location map/data/Päijät-Hämeen maakunta" does not exist.
Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu yhdeksän kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi.  Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli.
Kunnat

Entiset kunnat
 Artjärvi, kuulunut Uudenmaan lääniin ja Itä-Uudenmaan maakuntaan, mutta siirtynyt Päijät-Hämeen maakuntaan ja liitetty 2011 Orimattilaan
 Heinolan maalaiskunta, kuulunut Mikkelin lääniin ja sittemmin Päijät-Hämeen maakuntaan, liitetty 1997 Heinolaan
 Hämeenkoski, liitetty 2016 Hollolaan
 Nastola, liitetty 2016 Lahteen
Kuntavaihdokset
 Kuhmoinen siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974.
Maantiedettä


Aluejako
Nimityksenä Päijät-Häme vakiintui 1950-luvulla. Hämeen läänin kuntien lisäksi siihen laskettiin Päijänteen itäpuolella sijainneet Heinola, Heinolan maalaiskunta, Sysmä ja Hartola, jotka kuuluivat Mikkelin lääniin sekä Uudenmaan lääniin kuuluneet Orimattila ja Artjärvi. Vuosien 1997 ja 2009 välillä se kuului kokonaisuudessaan Etelä-Suomen lääniin. Heinolan seutukunta yhdistyi vuoden 2010 alusta Lahden seutukuntaan, joten maakunnassa on nyt vain yksi seutukunta aiemman kahden sijasta.
Tällä hetkellä Päijät-Hämeeseen kuuluu yhdeksän kuntaa, joista Lahti, Heinola ja Orimattila ovat kaupunkeja. Alueella on tehty neljä kuntaliitosta: Heinolan maalaiskunta on liitetty Heinolaan, Artjärvi Orimattilaan, Nastola Lahteen ja Hämeenkoski Hollolaan. Aiemmin myös Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen, mutta nykyään se kuuluu Keski-Suomeen. Puhelinluetteloiden aluejaossa Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen.
Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, että Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan vuonna 2013. Asiasta päättää lopullisesti valtioneuvosto.[1] Toukokuussa 2016 valtioneuvosto hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeeseen vuoden 2019 alussa.[2]
Luonnonmaantiedettä

Maakunnan eteläosien halki kulkevat Salpausselän reunamuodostumat. Vääksyssä Toinen Salpausselkä erottaa Vesijärven ja Päijänteen toisistaan. Vesijärven eteläreunan muodostaa Lahden kautta kulkeva Ensimmäinen Salpausselkä. Maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Päijänteen vesistöalueeseen lukuun ottamatta eteläisimpiä osia, jotka kuuluvat Porvoonjoen valuma-alueeseen. Maakunnan länsirajalla on Kokemäenjoen vesistöön kuuluvia järviä. Kalkkisista alkunsa saava Kymijoki virtaa Päijät-Hämeen alueella varsin leveänä ja järvimäisenä: Heinolan ympärillä se muodostaa Ruotsalaisen ja Konniveden järvet. 
Reunamuodostumien ohella maakunnassa on myös pitkittäisharjuja, muun muassa Pulkkilanharju ja Kalkkisten harjujaksot. Maaperä on pääosin moreenia, paitsi eteläosissa, joissa on runsaasti savikoita. Päijät-Hämeen korkeimmat kohdat ovat Tiirismaa (223 m) Hollolassa ja Kammiovuori (221 m) Sysmässä. Maakunnalle tyypillisiä metsiä ovat mäntyvaltaiset kangasmetsät, mutta Päijänteen ympäristössä on myös lehtimetsiä. Soita alueella on vähän.
Päijät-Hämeen maakunta muodostuu kolmestatoista maisematyypistä[3]

































MaisematyyppiPaikkaPaikkakuntaKuntaMuutaPorvoonjoen viljelyseutuLahti 
 Hollola 
 Kärkölä 
OrimattilaArtjärven viljelyseutuArtjärviOrimattilaTeuronjokilaakson peltotasankoHollola 
 KärköläHämeenkosken korpiylänköHämeenkoskiensimmäinen SalpausselkäLahti 
 Hollola 
 NastolaVesijärven laaksoLahti 
 Hollola 
 Kärkölä 
OrimattilaNastolan järviseutuNastolatoinen SalpausselkäAsikkala 
 Heinola 
 NastolaLänsi-Padasjoen metsälänköPadasjokiHeinolan järviseutuHeinolaEtelä-Päijänteen viljelyseutuAsikkala 
 PadasjokiPäijänteen vuorimaaPadasjoki 
 SysmäSysmän-Hartolan viljelyseutuHartola 
 Sysmä
Korkeimmat paikat

Päijät-Hämeen korkein paikka on Tiirismaan Tiirismäki, jolle on sijoitettu Etelä-Suomen korkeimpana paikkana radio- ja televisiomasto. Lähistöllä korkeita niin ikään Salpausselän harjulla olevia paikkoja ovat Hakalaukunmäki, joka on Lahden korkein paikka, mutta jonka korkein huippu on Hollolan puolella sekä Kartanonmäki, jolla on laskettelurinne ja vapaa-ajan vuokra-asutusta Messilän kartanon yhteydessä.
Korkeille paikoille ei aina ole ajokelpoista tietä. Helposti tavoitettavia korkeita paikkoja ovat kuitenkin telemastojen paikat, koska niiden huolto- ja kunnossapito edellyttävät ajoyhteyttä laitekopin luokse. Korkeat tavoitettavat paikat voivat toimia hyvinä yhteydenpitopaikkoina UHF- tai VHF-taajuuksisin radioin.














































NimiKorkeus (m)PaikkaPaikkakuntaKuntaMuutaNiinimäki193 [4]AsikkalaVuorenaho210HartolaPitkäsenmäki175HeinolaVuorenaho210HeinolaTiirismaa222,6HollolaTiirismaan radio- ja televisiomastoTiirismaan Itäkorkea219,6Hollolavapaasti Digitan aidan ulkopuolella tavoitettava alueHakalaukunmäki183MessiläHollolaKalliolamminmäki178MessiläHollolaLikokallio182,6ViitailaAsikkalaPähkinävuori165ViitailaAsikkalaSakaramäki165KärköläHakalaukunmäki172Lahtisama mäki Hollolassa korkeampi kohtaVahteristonmäki177,9 [5]NastolaStruven ketjun mittauspisteHimatunmäkiNastolaHuhtamäkiNastolaKankaanmäki112,960.795446, 25.724758TönnöOrimattilaTelian (unibasen) telemasto ORIMATTILA 3 560 2902Kivikallio153OrimattilaMajuanvuori215,2PadasjokiKammiovuori221Sysmä
Asutus
Asutus keskittyy eteläisille maanviljelyyn parhaiten kelpaaville alueille Lahden ympäristöön. Maakunnan pohjois- ja länsiosat ovat sitä vastoin harvaan asuttuja ja metsäisiä.[6]
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Suurimmat taajamat
Vuonna 2017 Päijät-Hämeessä sijaitsi 21 taajamaa.[7] Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.

Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Historia


Vaikka maakuntana Päijät-Häme on nuori, ovat sen keskusalueet maamme vanhimpia tunnettuja asuinpaikkoja: Lahden Ristolassa on ollut asutusta jo 9300 vuotta sitten silloisen Ancylusjärven rannalla. 
Päijänteen eteläpäässä Hollolassa oli tärkeä asutuskeskus 1300-luvulla, jolloin sinne perustettiin katolinen seurakunta. Ennen sitä idän ortodoksisuus ulottui Lahteen asti. 1300-luvulla tiedetään Lahden kylän kautta kulkeneen ns. Ylinen Viipurintie Hämeenlinnasta Viipuriin. Vesijärven etelärannalla sijaitseva Lahden kylä mainitaan kauppapaikkana jo 1400-luvun alkupuolelta. Lahdesta haarautui myös Savontie, joka kulki Heinolan kautta Savonlinnaan, Ruotsin kuningaskunnan itäiseen etuvartioon, Olavinlinnaan. Savon tien toinen reitti kulki Pulkkilanharjua pitkin Sysmään.
Päijät-Häme alkoi kehittyä omaksi talousalueekseen 1800-luvun lopulla sen myötä, kun Hollolan Lahden kylä kasvoi Vääksyn kanavan (1871) ja Helsingin-Hämeenlinnan-Pietarin rautatien (1870) valmistuttua.
Sysmää, Hartolaa ja Heinolaa lukuun ottamatta on Päijät-Häme ollut koko ajan kuulunut hallinnollisesti Hämeen lääniin. Heinola oli 1775 perustetun Kymenkartanon läänin pääkaupunki, mutta 1839 se menetti asemansa Mikkelille, josta tuli uuden Mikkelin läänin pääkaupunki. Myös Sysmä ja Hartola kuuluivat Mikkelin lääniin.
Nykyinen maakunta kattaa suurelta osin saman alueen kuin historiallinen Hollolan emäseurakunta, johon kuului uuden ajan alussa Asikkalan, Heinolan, Nastolan Orimattilan ja Kärkölän alueet. Merkittäväksi kauppapaikaksi muodostui Vesijärven pohjoisrannalla sijaitseva Anianpelto. Anianpelto menetti markkinapaikkana merkityksensä, kun Helsingin ja Pietarin välinen rautatie rakennettiin Lahden kautta 1860-luvulla. 
Hollolan Lahden kylästä tuli Hollolaan kuuluva epäitsenäinen kauppala 1878 ja kaupunki 1905. Vääksyn ja Kalkkisten kanavien rakentamisen myötä Päijänteen–Vesijärven reitistä tuli Itä- ja Pohjois-Hämeen tärkein liikenneväylä.[9]
Liikenne

Maantieliikenne
Päijät-Hämeen maakuntaa palvelevat tärkeimmät päätiet ovat valtatiet 4, 5, 12 ja 24 sekä kantatiet 46, 53 ja 54. Myös seututie 167 on erityisen merkittävä varsinkin Lahden ja Orimattilan välisellä osuudella.
Raideliikenne
Päijät-Hämeessä on rautatieyhteydet Helsingistä ja Riihimäestä Lahden kautta Kouvolaan. Lisäksi Lahdesta menee rautatiet Heinolaan ja Loviisaan, mutta nykyisin nämä rataosuudet ovat vain tavaraliikenteen käytössä.
Ilmailu
Päijät-Hämeessä sijaitsee Lahti-Vesivehmaan lentokenttä Asikkalassa, jossa ei ole matkustajaliikennettä. Lisäksi maakuntakaavan luonnosvaiheessa oli esillä uusi lentoasema Orimattilan Hennaan, mutta asia on toistaiseksi jätetty pois maakuntakaavasta.
Tietoliikenne
Päijät-Hämeessä on kuusi yleisradiolähetyspaikkaa. Lahdessa ovat Kolavankangas, sekä Radiomäen itäinen radiomasto ja Radiomäen läntinen radiomasto, Hollolassa Tiirismaa, Padasjoki sekä Sysmän Nuoramoinen. [10]
Kulttuuria
Murteet
Maakunnan halki kulkee suomen päämurteiden murreraja, joten kieliasun puolesta Päijät-Häme jakautuu kahdeksi erilaiseksi osaksi. Sysmä ja Hartola (perinteisen luokituksen mukaan myös Padasjoki) kuuluvat itämurteiden puolelle; sysmäläisten ja hartolalaisten puhetapa kuuluu savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteisiin.[11] Muut Päijät-Hämeen maakunnan kunnat kuuluvat länsimurteiden puolelle; täällä puhemuotona on kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmä.[12]
Kaakkoishämäläinen kielimuoto ei ole suurelle yleisölle tuttu, vaikka se onkin varsin omaperäinen; murretta on kuitenkin tehnyt tunnetuksi lahtelainen Raggars-yhtye, ja myös Pirkka-Pekka Peteliuksen tunnetuksi tekemä Kymenlaakson murre on sitä lähellä. Perihämäläisellä murrepohjalla on paljon itäisiä, lähinnä karjalaisia murrepiirteitä. Kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmälle leimallisia läntisiä tai hämäläisiä piirteitä ovat
yleiskielen d:n vastine l, esimerkiksi pata: palan, joka on viime vuosikymmenten aikana väistynyt yleispuhekielisten varianttien tieltä
yleiskielen ts:n vastine astevaihteluton tt, esimerkiksi mettä: mettän, joka on säilyttänyt asemansa hyvin viime aikoihin saakka
yleiskielen ŋŋ- eli äng-äänteen vastine astevaihteluton ŋk, esimerkiksi kenkä: kenkät; tätä piirrettä esiintyy edelleen yleisesti
sanan lopussa olevan i:n ja a/ä:n heittyminen, esimerkiksi sus, halus; järves, järven (=järvenä)
lyhyet pikapuhemuodot joistakin yleisimmistä verbeistä, esimerkiksi ei tu (=tule), sa (=sano), o (=ole), me~mä (=mene), pa (=pane)
joidenkin pronominien muodot: toi, noi (=tuo, nuo)
Itäistä tai karjalaista vaikutusta ovat seuraavat piirteet:
yleiskielen ää:tä on vanhastaan vastannut ie ~ iε ~ iä-diftongi, mutta tämä piirre on väistynyt jo kokonaan
rk- ja lk-yhtymien astevaihtelu: särki: säret, kulkea: kulen
heikko liudennus heittyneen loppu-i:n asemesta, esimerkiksi tul’ (=tuli), män’ (=meni)
heikkoa väli- eli švaavokaalia esiintyy joissakin konsonanttiyhtymissä, esimerkiksi palakka
persoonapronominien monikkomuodot: myö, työ, hyö ja taivutus meitin: meittiä (mutta yleishämäläisittäin: minä ~ mä, sinä ~ sä)
-kin-liitepartikkelin vastine i(in), esimerkiksi pakkai(n), punai(n), vetii (=vetinen)
Perinneruoat
Hollolan näkkileipä
jälkiuunileipä
munajuusto
veripalttu (roppana)
hämäläinen perunalaatikko
sahti
Sananlaskut
Siinä on hyvä emäntä, joka paljon tekee ja vähän syö. (Päijäthämäläinen sanonta)
Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet

Kastari - Hatsina - Kutajoki (Hollola, Hämeenkoski)
Kurhila - Pulkkila (Asikkala)
Auttoinen ja Vesijako (Padasjoki)
Nuoramoinen (Sysmä)
Päijätsalo (Sysmä)
Porvoonjokilaakso (Orimattila; Itä-Uudeltamaalta Porvoo, Askola, Pukkila)
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt
Asikkala

Asikkalan kirkonkylä
Urajärven kartano
Vesivehmaan kylä
Vähä-Äiniön kylä
Vääksyn kanava
Kalkkisten kylä
Kalkkisten kanava
Hartola
Koskipään kartano
Ruskealan ja Kirkkolan kylien viljelymaisema
Heinola
Harjupuisto
Heinolan kirkkokortteli ja vanha hautausmaa
Heinolan maaseurakunnan kirkkoympäristö
Heinolan Perspektiivi
Heinolan seminaari
Reumasäätiön sairaala
Suomen Urheiluopisto
Hollola
Hollolan keskiaikainen kivikirkko ja historiallinen pitäjänkeskus
Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan kylien viljelymaisema
Voistion kulttuurimaisema
Hankalankosken pellavaloukku
Kurjalan kartano
Kärkölä
Huovilan puisto
Lahti


Anttilanmäen esikaupunkiasutus[13]
Fellmaninpuisto, jälleenrakennuskauden oppilaitokset ja Hakatornit.[13]
Harjulankadun, Onnelantien, Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalot.[13]
Hennalan kasarmit[13]
Kariniemi[13]
Koiskalan kartano[13]
Lahden kaupungintalo, Lahden kauppatori ja Mariankadun seremonia-akseli[13]
Lahden rautatieasema ja varikkoalue[13]
Lahden suurradioasema[13]
Salpausselän hiihtostadion[13]
Tapanilan ruotsalaistaloalue[13]
Erstan kartano[13]
Immilän, Kumian ja Seestan myllyt[13]
Seestan kartano[13]
Toivonojan kartano[13]
Orimattila
Heinämaan kylä[13]
Kinttulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
Orimattilan kirkonmäki[13]
Ratulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
Tönnönkosken silta ja myllypaikka[13]
Padasjoki

Auttoisten kylä[13]
Saksalan kartano[13]
Vesijaon kylä[13]
Sysmä
Nuoramoisten kartanomaisema[13]
Roviokosken asutustila-alue[13]
Sysmän kirkonseudun kulttuurimaisema[13]
Museoita
Kaupunginmuseot












NimiPaikkaPaikkakuntaKuntaMuutaHeinolan kaupunginmuseoHeinolan keskustaHeinolaLahden kaupunginmuseoFellmanin kartanoKartanoLahtihistoriallinen museo 
 taidemuseo 
 julistemuseo 
 hiihtomuseo 
 radio- ja tv-museo
Kotiseutumuseot
Päijät-Hämeessä on useita kotiseutumuseoita sekä kaupunginmuseoita.

























NimiPaikkaPaikkakuntaKuntaMuutaArtjärven kotiseutumuseoRatulaArtjärviOrimattilaAsikkalan kotiseutumuseoAsikkalan kirkonkyläAsikkalaHollolan kotiseutumuseoHollolan kirkonkyläHollolaHämeenkosken kotiseutumuseoHämeenkosken kirkonkyläHollolaKärkölän kotiseutumuseoHuovilaKärkölän kirkonkyläKärköläNastolan kotiseutumuseoNastolan kirkonkyläLahtiOrimattilan kotiseutumuseoOrimattilan kirkonkyläOrimattilaPadasjoen museoNyystöläMaakeskiPadasjokiSysmän kotiseutumuseoSysmän kirkonkylä
Lahden seudun kuntarakennetunnustelu
Päijät-Hämeen kuntien yhdentyminen perustuu tällä hetkellä sosiaali- ja terveystoimialat kattavaan selvitykseen, jossa tavoitteena on maakunnallinen koko. Toinen yhdentymisprosessi on vuodesta 2002 alkaen voimassa ollut Lahden seutukokeilu, joka laajeni vuonna 2007. Sen ulkopuolelle jäivät Päijät-Hämeen kunnista Artjärvi ja Hartola. Sosiaali- ja terveysalan yhdentymistä ei hoideta Lahden seutukokeilun piirissä vaan erikseen.
Osa Päijät-Hämeen kunnista kävi keskenään kuntarakennetunnusteluja 2010, jossa kartoitettiin mahdollisuutta siihen, että Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola ja Padasjoki voisivat muodostaa yhden kunnan. Hankkeen työnimenä oli Vellamo. Kuntien valtuustot Lahtea lukuun ottamatta päättivät kuitenkin olla lähtemättä mukaan kuntaliitokseen.[14]
Sosiaali- ja terveystoimiala
Erikoissairaanhoito

Erikoissairaanhoitoa varten Päijät-Hämeen kunnilla on Päijät-Hämeen keskussairaala, jota ylläpitää Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymä.[15]
Siihen kuuluvat Päijät-Hämeen kaikki 9 kuntaa sekä lisäksi Itä-Uudeltamaalta Myrskylä ja Pukkila sekä Kymenlaaksosta Iitti.
Terveydenhoito
Tiirismaan kansanterveystyön kuntayhtymän (Hollola, Hämeenkoski ja Kärkölä) toiminta siirtyi osittain Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymälle ja pääosin Peruspalvelukeskus Oivalle. Kuntayhtymän nimi muuttui Tiirismaan terveydenhuoltokiinteistöjen kuntayhtymäksi. Asikkala, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä ja Padasjoki perustivat Hollolan kunnan organisaatioon liikelaitoksen, Peruspalvelukeskus Oivan, joka vastaa pääosasta näiden kuntien sosiaalihuollon ja perusterveydenhuollon palveluja. 
[16]
Artjärvellä, Orimattilalla, Myrskylällä ja Pukkilalla on yhteinen Orimattilan seudun kansanterveystyön kuntayhtymä.[17]
Nastolan perusturvapiirissä yhdistyisivät Nastolan ja Iitin terveyskeskukset sekä sosiaalipalvelut.
Orimattilan perusturvapiiriin kuuluisi nykyisen Orimattilan seudun kansanterveystyön kuntayhtymän kunnat ja Orimattilan kaupunki (Orimattila, Myrskylä ja Pukkila).
Tekninen toimiala
Sähkö- ja kaukolämpö
Lahden ja Hollolan alueella toimii Lahti Energia, joka vastaa Lahden ja Hollolan Salpakankaan sähkönjakelusta sekä kaukolämmöstä. Lahti Energialle kuuluvaa sähkönjakeluverkkoa on myös Hollolan Salpakankaan ja osittain Orimattilan alueella. Lahden kaupunginvaltuustolla on veroprosentin nousun hillitsemiseksi suuria budjettitavoitteita Lahti Energian sille maksamien osinkojen suhteen. Lahden kaupungin talousarvion alijäämiä on maksettu Lahden kaupunkikonsernin muiden osien, lähinnä Lahti Energian tuotoilla, jolloin kaupungin tilinpäätöksen ollessa alijäämäinen kaupunkikonsernin tilinpäätöksestä on silti muodostunut ylijäämäinen.
Palo- ja pelastustoimi

Palo- ja pelastustoimessa palokunnat on maakunnallistettu Päijät-Hämeen pelastuslaitokseksi 2004 alkaen.[18]
Yhteistyössä jotkut kunnat katsoivat joutuvansa maksamaan liikaa palo- ja pelastuslaitokselle ja palotoimen kustannustensa lisääntyvän. Ratkaisuna maksuja palautettiin sekä palo- ja pelastuslaitoksen sallittiin ottavan velkaa. Nettomaksajaksi katsoo joutuneensa erityisesti Padasjoki.[19][20]
Päijät-Hämeen alueella on useita sopimuspalokuntia, jotka avustavat Päijät-Hämeen pelastuslaitosta.

Päijät-Hämeen maakuntakaava
Päijät-Hämeen voimassa oleva maakuntakaava on vuodelta 2014, minkä on hyväksynyt Päijät-Hämeen maakuntaliiton valtuusto 2016.[21]


























































































NimimerkkiPaikkakuntaKuntaPinta-ala (ha)Muutataajamatoimintojen alueA1-A7Asikkalataajamatoimintojen alueA8-A14Hartolataajamatoimintojen alueA15-A36, A155, A157-162Heinolataajamatoimintojen alueA37-A67, A156, A163Hollolataajamatoimintojen alueA67-A74, A156, A163Kärkölätaajamatoimintojen alueA75-A128, A130, A161Lahtitaajamatoimintojen alueA129, A131-A144Orimattilataajamatoimintojen alueA145-A150Padasjokitaajamatoimintojen alueA151-A154Sysmäkeskustatoimintojen alueC1Asikkala184Vääksyn keskustatoimintojen aluekeskustatoimintojen alueC2Heinola249Heinolan seutukeskuskeskustatoimintojen alueC3Hollola207Hollolan  seutukeskuksen keskustatoimintojen aluekeskustatoimintojen alueC4Lahti660Lahden keskustatoimintojen aluekeskustatoimintojen alueC5Lahti245Lahden Nastolan keskustatoimintojen aluekeskustatoimintojen alueC6Orimattila231Orimattilan keskustatoimintojen aluekeskustatoimintojen alakeskusc1VesivehmaaAsikkalakeskustatoimintojen alakeskusc2Heinolan kirkonkyläHeinolakeskustatoimintojen alakeskusc2VierumäkiHeinolakeskustatoimintojen alakeskusc4Pyhäniemi-kirkonseutuHollolakeskustatoimintojen alakeskusc5KalliolaHollolakeskustatoimintojen alakeskusc6Nostava-HerralaHollolakeskustatoimintojen alakeskusc7RenkomäkiLahtikeskustatoimintojen alakeskusc8LauneLahtikeskustatoimintojen alakeskusc9KärpänenLahtikeskustatoimintojen alakeskusc10JalkarantaLahtikeskustatoimintojen alakeskusc11KiveriöLahtikeskustatoimintojen alakeskusc12KaristoLahtikeskustatoimintojen alakeskusc13AhtialaLahtikeskustatoimintojen alakeskusc14MukkulaLahtikeskustatoimintojen alakeskusc15VillähdeLahtikeskustatoimintojen alakeskusc16UusikyläLahtikeskustatoimintojen alakeskusc17HennaOrimattilakeskustatoimintojen alakeskusc18ArtjärviOrimattilakeskustatoimintojen alakeskusc19Pennala-VirenojaOrimattilavähittäiskaupan suuryksiköiden alueKM1VuohkallioHeinola54vähittäiskaupan suuryksiköiden alueKM6Vuohkallio, pohjoinenHeinola37vähittäiskaupan suuryksiköiden alueKM2LauneLahti62vähittäiskaupan suuryksiköiden alueKM3RenkomäkiLahti154vähittäiskaupan suuryksiköiden alueKM4Renkomäen itäosaLahti28vähittäiskaupan suuryksiköiden alueKM5Uudenmaankadun varsiLahti92vähittäiskaupan suuryksiköiden alueKM7KauppakaariLahden Nastola43
Katso myös
Päijät-Hämeen maakunnan kuntien vaakunat
Luettelo Päijät-Hämeen kansakouluista
Lähteet

Aiheesta muualla



*
Luokka:Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit