Question: Milloin Kurikka on perustettu?

Kurikka



Kurikka on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kurikan väkiluku on  ()[1] ja pinta-ala km² (), josta km² maata ja km² sisävesiä.[2]
Vuoden 2009 alussa Jurvan kunta liittyi Kurikkaan.[3] Vuoden 2016 alussa myös Jalasjärvi liittyi Kurikkaan. Kurikka on kuntaliitosten seurauksena pinta-alaltaan Etelä-Pohjanmaan maakunnan suurin ja väkiluvultaan toiseksi suurin kaupunki.[2] Kurikka on myös Suomen suurin maatalouspitäjä maatalouden tuloilla mitattuna.[4]
Maantiede
Kurikan naapurikunnat ovat Ilmajoki, Karvia, Kauhajoki, Kihniö, Laihia, Maalahti, Närpiö, Parkano, Seinäjoki ja Teuva.
Kurikan korkein kohta on heti keskustan länsipuolella sijaitseva Lehtivuori, joka on peräti 196 metriä merenpinnan yläpuolella. Vieressä oleva Pikku Lehtivuorikin on 191m korkea.  
Kurikan kaupungin alueella on kaikkiaan 34 järveä, joista suurimmat ovat Kivi- ja Levalammen tekojärvi, Liikapuron tekojärvi ja Iso Madesjärvi.[5]
Kurikan Natura-kohteita ovat liito-oravistaan tunnetut Metsäkylän metsä ja Isokorpi, Pitkämönluoman ja Pässilänvuoren lehtoalueet, sekä soidensuojeluohjelman parissa olevat Levaneva, Haukilamminneva, Iso Kakkurinneva, Kurpanneva ja Mustasaarenneva.[6]
Kylät
Jalasjärven alueen kylät
Alavalli, Hirvijärvi, Ilvesjoki, Jokipii, Keskikylä, kirkonkylä, Koskue, Luopajärvi, Sikakylä, Taivalmaa , Ylivalli ja Ahonkylä
Jurvan alueen kylät
Harjunkylä, Jyrynkylä, Järvenpää, Kentta, Kesti, kirkonkylä, Koskimäki, Metsäkylä, Niemenkylä, Närvijoki, Rannankylä, Sarvijoki, Tainuskylä ja Tupenkylä.
Kanta-Kurikan alueen kylät
Hakuni, Juonenkylä, Kakkuri, Kamppi, kirkonkylä, Korvenkylä, Kurikankylä, Laulaja, Levi, Lohiluoma, Luomainkylä, Luopa, Lusankylä, Mieto, Myllykylä, Oppaanmäki, Panttila, Pitkämönkylä, Polvenkylä, Saarenkylä, Salonkylä, Syväojankylä, Säntti, Tuiskula, Varpahaiskylä ja Viitala.
Historia

Kurikan asutuksesta on kirjallisia todisteita 1540-luvulta lähtien. Kun olosuhteet paranivat Suomessa, alkoi Kurikassakin teollistuminen 1900-luvun alussa metalli- ja puuteollisuuden saroilla. Kurikan kappeli perustettiin 1672. Kunta itsenäistyi Ilmajoesta vuonna 1868 ja sai kauppalanoikeudet vuonna 1966. Kurikasta tuli kaupunki vuonna 1977.
Nimenä Kurikka tarkoittaa piikkinuijaa, joita löytyi kaksi vanhasta Kurikan vaakunastakin.
Kurikka kuului aluksi Isonkyrön seurakuntaan. Sitten Kurikasta tuli vuonna 1516 perustettuun Ilmajoen kappeliin kuulunut saarnahuonekunta ja vuonna 1672 kappeliksi muuttunut Kurikka, joka sai nimensä Kurikan keskustan kohdalla Kyrönjoen itärannalle asutetuista Kurikan taloista, joista ensimmäinen on syntynyt viimeistään 1400-luvulla (Antti Kurikka 1480).  Kurikan ensimmäinen asukas tuli näille erämetsilleen Lempäälästä tai Pirkkalasta, jossa Kurikan talo on ollut jo tätä ennenkin. Siitä on muistona vieläkin Kurikan kunnanosa Pirkkalassa. Kurikan kirkkoa vastapäätä, toisella puolen jokea, on vieläkin vanhin jäljellä oleva näistä Kurikan kantataloista, Wähä-Kurikka (nykyinen Rinta-Kurikka). Se seisoo edelleen samalla paikalla, korkealla jokitörmällä Kurikanlahden (Meijerinlampi) yläpuolella. Talon vanhimmat kellariosat ovat jopa 1400-1500 luvulta. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf on matkapäiväkirjansa mukaan viettänyt talossa seurueineen yönsä 1626 talvella matkallaan Pohjanlahden ympäri Tukholmaan. (Upsalan yliopiston kirjasto. Kuninkaan matkapäiväkirja. Elarsin kokoelmat)
Politiikka
Kunnallisvaaleissa 2017 jakautuivat 43 paikkaa kaupunginvaltuustossa seuraavasti: keskusta 19 paikkaa, kokoomus 10 paikkaa, SDP viisi paikkaa, perussuomalaiset neljä paikkaa, vihreät kaksi paikkaa, kristillisdemokraatit kaksi paikkaa ja vasemmistoliitto yhden paikan.[7] Jalasjärven liityttyä Kurikkaan vuoden 2016 alusta myös kuntien kaksi valtuustoa yhdistyivät väliaikaiseksi valtuustoksi seuraaviin vaaleihin saakka.[8] Yhdistyneessä valtuustossa paikkoja on kaikkiaan 78 ja ne jakautuvat seuraavasti: keskusta 33, kokoomus 19, perussuomalaiset 14, SDP 8, vasemmistoliitto 3 sekä kristillisdemokraatit 1.[9]
Kaupunginjohtajana toimii Anna-Kaisa Pusa.[10]
Talouselämä
Nykypäivänä kaupungissa on useita teollisuusyrityksiä. Suurin työllistäjä on työkoneiden ohjaamoja valmistava Fortaco Oy (entinen Velsa). Fortacolla on Kurikassa noin 300 työntekijää. Myös Pohjanmaan Kaluste Oy sekä Relicomp Oy työllistää yli 100 henkilöä. Työllisestä työvoimasta 53,2% työskentelee palvelusektorilla. Siitä huolimatta maa- ja metsätalouden osuus on 9,4% työllisestä työvoimasta.
Kurikan kaupunki omistaa noin 1,5 miljoonaa Nesteen osaketta[11]. Kurikan kaupunki omistaa myös noin 6,2 miljoonaa Fortumin osaketta (tieto 19.12.2018)[12]. Joulukuussa 2018 osakkeiden arvo oli yhteensä 235 miljoonaa euroa.
Väestö
Vuodesta 1996 Kurikassa on ollut, suhteessa väkilukuun, ylivoimaisesti eniten Mensan jäseniä koko maailmassa.[13]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kurikassa oli 21 203 asukasta, joista 13 296 asui taajamissa, 7 814 haja-asutusalueilla ja 93 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kurikan taajama-aste on 63,0 %.[14] Kurikan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:[15]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kurikan keskustaajama on kasvanut yhteen Ilmajoen kirkonkylän ja Koskenkorvan kanssa. Ilmajoki-Kurikan taajamassa on yhteensä 13 503 asukasta ja sen pinta-ala on 55,89 neliökilometriä.[16]
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kurikassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[17]
Kurikan seurakunta
Jalasjärven kappeliseurakunta
Jurvan kappeliseurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kurikan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.[18]
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kurikan kaupungin nykyisellä alueella.[17]
Jalasjärven seurakunta (liitetty Kurikan seurakuntaan 2016)
Jurvan seurakunta (liitetty Kurikan seurakuntaan 2009)
Liikenne

Kurikka sijaitsee liikenteellisesti hyvässä paikassa: Kurikasta on hyvät tieyhteydet muun muassa Seinäjoelle, Vaasaan ja Tampereelle. Kaupungin läpi kulkee Valtatie 3 Helsingistä Vaasaan ja kantatie 67 Seinäjoelta Kaskisiin. Kurikan länsipäässä Sarvijoella, kaupungin rajaa hipoen kulkee myös Valtatie 8 Turusta Ouluun.  Lisäksi Suupohjan rata Seinäjoelta Kaskisiin kulkee kaupungin läpi. Nykyään radalla on vain tavaraliikennettä, henkilöliikenne loppui vuonna 1968. Nykyään lähimmät henkilöliikenteen rautatieasemat Kurikasta on Seinäjoki tai Kurikan itäpäästä Parkanon rautatieasema .
Välimatkoja

 Helsinkiin 346km
 Tampereelle 169km
 Turkuun 275km
 Ouluun 357km

 Lahteen 294km
 Kuopioon 340km
 Jyväskylään 214km
 Poriin 153km

 Vaasaan 76km
 Seinäjoelle 32km
 Lapualle 57km

Palveluja ja nähtävyyksiä

Big Mama's Ranch, hevostila
Botniaring, moottorirata Jurvassa
Elokuvateatteri Kurikan Kino
Elomaan pelimannitupa
Hakunin kotieläintila
Iso-Ojan perinnetalo
Jurvan kirkko
Jurvan liikuntahalli
Jurvan museo

Jurvan puuseppämuseo
Jyllinkosken sähköpuisto
Keramiikkapaja ja -putiikki Ari Markkola
Kurikka Golf
Kurikan jäähalli
Kurikan keilahalli
Kurikan kirjasto
Kurikan kirkko
Kurikan museo ja kotiseututalo

Kurikan urheilukenttä
Kusikivi
Liikennepuisto
Loukajanvuoren näköalatorni ja kota
Meijerin lampi
Monnari eli monitoimitalo
Muistomerkkiveturi Risto
Pitkämön uimaranta
Uimahalli Molskis

Kuvia Kurikasta

Kurikan kirkko.
Kurikan jäähalli.
Kurikan keskustaan parhaillaan rakentuva 700 opiskelijan kampus.

Luontomatkailukohteita

Jyllinkosken lehtomaasto
Nuijapolku (Tuiskula – Varpahaiskylä)
Samuli Paulaharjun polku (Kampinkylä)
Korven Jotos (Korvenkylä – Hakuni)

Kurjen kierros (Rajavuori – Levaneva – Pässilä -reitistö)
Suopolku (Niinistö)
Sällinpolku (Jurva)
Pahkapolku (Viitalankylä)

Ketunlenkki (keskusta)
Autionmaan luontopolut (Paulapieksut)
Pohjoisen Suupohjan reitistöt

Urheilu

Kurikassa toimii Kurikan Ryhti, jonka lajeina ovat ampumahiihto, hiihto, jalkapallo, jousiammunta, jääkiekko, kamppailu-urheilu, lentopallo, salibandy, sulkapallo, uinti ja yleisurheilu. Lisäksi Rasti-Kurikka on menestynyt suunnistusseura. Kurikan Seibukan on menestynyt judoseura. Kurikassa on myös urheiluseura Kurikan Visa, jonka toiminta keskittyy pääasiassa shakkiin, tikanheittoon ja lentopalloon. Kurikan puntti klubi on menestynyt painonnostoon keskittynyt seura. Kurikassa on jäähalli, uimahalli, tennishalli ja urheilukeskus, jossa ovat yleisurheilukenttä, pesä- ja jalkapallokenttä, tenniskenttä, kuntorata ja hiekkatekonurmikenttä. Kurikassa on myös monitoimikeskus, Monnari, jossa voi harrastaa normaalien sisäurheilulajien lisäksi  jousiammuntaa. Lisäksi löytyy erillinen seurojen ylläpitämä painonnosto ja  kamppailusali. Jurvan puolella on liikuntahalli ja siinä kuntosali.
Tunnettuja kurikkalaisia

Aatos Alanen, oikeustieteen professori
Aulis Alanen, historian professori
Yrjö J. E. Alanen, teologian professori
Yrjö O. Alanen, psykiatrian professori
Toivo Antila, poliitikko
Orvokki Autio, kirjailija
Alberto Claramunt, päätoimittaja
Sameli Elomaa, haitarintekijä, pelimanni
Heikki Hakala, vuorineuvos
Heikki Hemminki, kirjailija ja runoilija
Jaakko Hietikko, oopperalaulaja
Joni Isomäki, jääkiekkoilija
Kalevi Kivistö, poliitikko, ministeri

Juho Koivisto, poliitikko, maanviljelysneuvos
Jorma Laulaja, piispa
Tiina Lehtineva, kirjailija
Mari Leppälä (Molla Mills), virkkurimestari
Tapio Luoma, piispa
Teijo-Kalevi Lusa, kirjailija, eskatologi ja toimittaja
Kaija Lustila, suomalainen iskelmä- ja tangolaulaja
Maria Melin, yrittäjä
Juha Mieto, hiihtäjä ja poliitikko
Jukka Mänty-Sorvari, muusikko
Anu Niemi ent. Raipia, näyttelijä
Jorma Ollila, yritysjohtaja

Samuli Paulaharju, kansanperinteen kerääjä ja kirjailija
Antti Pelttari, Suojelupoliisin päällikkö
Eero Piirto, baritoni
Tuomas Rinta-Panttila, näyttelijä
Vesa-Matti Saarakkala, poliitikko
Eero Saari, vuorineuvos
Kaarlo Saari, valtiopäivämies
Antti Saartola, kauppalan- ja kaupunginjohtaja
Veikko Uusimäki, teatterineuvos
Mikko Vaismaa, stand up -koomikko

Katso myös tunnettuja jalasjärveläisiä ja jurvalaisia.
Ystävyyskunnat

 Ockelbon kunta, Ruotsi
 Melhus, Norja
 Pärnun kaupunki, Viro
 Sauga, Viro
Ruokakulttuuri
Kurikan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunakropsu.[19]
Katso myös
Luettelo Kurikan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet
Kurikan historia i. Esihistoriasta Suomen sotaan. Kirjoittajat Ville Luho ja Osmo Rinta-Tassi. Vaasa 1980.
Kurikan historia II, osa 1. Kappelista kauppalaksi, vuodesta 1809 vuoteen 1965. Kirjoittaja Osmo Rinta-Tassi. Saarijärvi 2003.
Kurikan historia II, osa 2. Kappelista kauppalaksi, vuodesta 1809 vuoteen 1965. Kirjoittaja Osmo Rinta-Tassi. Saarijärvi 2004.




Viitteet

Aiheesta muualla



*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit