Question: Miten Alko määrittelee mietojen alkoholijuomien ylärajan?

Alkoholijuoma




Alkoholijuoma eli väkijuoma on etanolia sisältävä juoma.[1] Alkoholijuomien etanoli toimii päihteenä, jolla on keskushermostoa lamaava vaikutus. Alkoholijuomien sisältämä etanoli luokitellaan depressantiksi. Alkoholijuomat jaetaan yleisesti mietoihin alkoholijuomiin ja väkeviin alkoholijuomiin, jotka on tuotettu tislaamalla. Miedot alkoholijuomat tuotetaan yleensä luonnollisella käymismenetelmällä, johon tarvitaan sokeria ja hiivaa.
Alkoholijuomien käyttö on maailmanlaajuisesti yleistä, eikä alkoholijuomien kieltäminen länsimaissa niin sanotuin kieltolaein ole onnistunut. Alkoholin käyttötapoja ovat esimerkiksi juhlissa ja vapaa-ajalla seurustelu- ja ruokajuomana ja ruoanvalmistuksessa muun muassa liekitettäessä. Islamia noudattavat eivät käytä alkoholijuomia, ja buddhalaisuuden mukaan alkoholijuomien käyttö on mielen sumentamista.
Historiaa
Perinteisiä käymisteitse valmistettuja alkoholijuomia ovat sahti, olut, viini ja sima. Niistä on kirjallisia merkintöjä tuhansien vuosien takaa, esimerkiksi Raamatussa. Väkevistä alkoholijuomista tunnetuimpia ovat kirkkaat viinat, tequilat, rommit, konjakit, brandyt, viskit ja liköörit. Niiden valmistus edellyttää tislausta, joka kehitettiin 1100-luvulla.[2] Perinteisiä suomalaisia kotitekoisia alkoholijuomia ovat pontikka, kotiviini ja kilju. Pontikan valmistus on Suomen laissa kielletty, mutta kiljua saa valmistaa.[3]
Islamilaisessa kulttuurissa alkoholin juominen on kiellettyä, minkä takia monissa islamistisissa valtioissa on edelleen alkoholin kieltolaki. Esimerkiksi Saudi-Arabiassa, jossa alkoholi on täysin kielletty, sen maahantuonnista, hallussapidosta tai nauttimisesta seuraa vankilatuomio ja/tai julkinen raipparangaistus.[4]
Päihtymystila
Alkoholijuomien sisältämä etanoli aiheuttaa päihtymystilan jota kutsutaan humalatilaksi, jossa koordinaatio, reaktionopeus, arvostelukyky, ja tarkkaavaisuus heikkenevät. Voimakas humalatila vaikuttaa vahvasti aivojen muistikeskukseen. Runsas juominen voi johtaa täydelliseen muistinmenetykseen humalatilan ajalta. Etanolin sedatiivisen vaikutuksen takia sen runsas juominen johtaa tajunnan menetykseen tai nukahtamiseen. Erittäin suurina annoksina etanoli on hengenvaarallista ja aiheuttaa kuoleman. Haittoja käsitellään tarkemmin sivulla alkoholijuomien käyttö.
Alkoholijuomien käyttäjät
Suomalaisten alkoholin kulutus jakautuu erittäin epätasaisesti. Väestöstä kymmenesosa kuluttaa noin puolet kaikesta kulutetusta alkoholista.[5] Absolutistit eivät käytä alkoholia lainkaan. Alkoholin käyttäjistä tunnistetaan alkoholin suurkuluttajat eli riskikäyttäjät ja alkoholistit. Suomalaisista 10–15prosenttia on alkoholin suurkuluttajia ja 1–2 prosenttia on alkoholisteja. Alkoholin suurkulutusta ei vielä luokitella alkoholismiksi. Alkoholin suurkuluttajia ovat henkilöt, jotka juovat säännöllisesti alkoholia yli riskirajan. Miehillä tämä raja on 24 annosta ja naisilla 16 annosta viikossa. Alkoholi ja työpaikka -tutkimuksen mukaan joka kolmas työssäkäyvä Suomessa ylittää suurkulutuksen rajan[6]. Veren alkoholipitoisuuksia voidaan mitata erilaisilla laitteilla ja laskureilla. Promillemittarilla saadaan tarkka tulos välittömästi. Netistä löytyy myös erilaisia laskureita, joilla voi tarkistaa omaa kulutusta sekä alkoholipitoisuuksia.[7] Alkoholismi on tila, jossa alkoholin käytön hallintakyky on lopullisesti menetetty. Alkoholin suurkuluttajilla esiintyy useanlaisia ravitsemushäiriöitä[8]. Nuorison alkoholinkäyttö on koko 2000-luvun ajan vähentynyt ja raittiiden nuorten osuus on kasvanut[9][10]. Ikääntyneiden ja eläkeläisten alkoholiongelma on sen sijaan pahentunut viime vuosina[11].
Suomen lainsäädäntö
Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]
Yli 2,8-prosenttisia alkoholijuomia ei saa myydä kello 21-09 välisenä aikana . Ns. jonovara sallii kuitenkin myynnin kello 21 jälkeen, jos asiakas on saanut juomat haltuunsa hyllystä jo ennen kello 21.00.[13] [14]
Ruokakaupoissa ja kioskeissa saadaan myydä vain enintään 5,5-prosenttisia alkoholijuomia; sitä vahvempien alkoholijuomien vähittäismyynnin monopoli on Alkolla.
Mietojen alkoholijuomien hallussapito, myyminen tai välittäminen alle 18-vuotiaalle on kielletty, ja väkevien alkoholijuomien hallussapito, myyminen tai välittäminen alle 20-vuotiaalle on kielletty. Ravintolassa tai anniskelualueella kaikkien alkoholijuomien ikäraja on 18 vuotta.
Alkoholijuomien tarjoaminen alaikäiselle, niin että hän siitä juopuu, on rangaistavaa.[15]
Alkoholijuomia ei saa myydä eikä anniskella selvästi päihtyneelle tai häiritsevästi käyttäytyvälle.
Väkiviinaa (yli 80%) saa hallussapitää tai myydä ainoastaan erikoisluvalla.[16]
Moottoriajoneuvon kuljettaminen veren alkoholipitoisuuden ollessa yli 0,5 promillea on rikos, jota kutsutaan rattijuopumukseksi. Yli 1,2 promillen humalassa kuljettaminen on törkeä rattijuopumus.
Katso myös
Alkoholijuomien käyttö
Korvikealkoholi
Raittius
Krapula
Suomalainen alkoholikulttuuri
Suomen alkoholipolitiikka
Lähteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Mäkelä, Pia & Mustonen, Heli & Tigerstedt, Christoffer| title = Suomi juo: Suomalaisten alkoholinkäyttö ja sen muutokset 1968–2008| location = Helsinki| publisher = Terveyden ja hyvinvoinnin laitos| year = 2010| version = Teema 8| id = ISBN 978-952-245-268-9| format = [ online version] (PDF)}}
Roger Scruton: I Drink Therefore I Am: A Philosopher’s Guide to Wine (2009)
Aiheesta muualla

.
.
.
. (PDF)
.

Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit