Question: Minä vuonna Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu on perustettu?

Facebook



Facebook () on Internetissä toimiva mainosrahoitteinen yhteisöpalvelu.[1] Sivusto tarjoaa käyttäjille mahdollisuuden kuvallisen käyttäjäprofiilin luomiseen sekä yhteydenpitoon ystäviensä kanssa. Facebookissa on myös mahdollista liittyä erilaisiin yhteisöihin ja saada tietoa tulevista tapahtumista.[2] Facebookin liikeidea on myydä mainostajille mahdollisuutta lähettää palvelun kautta käyttäjille kohdennettua mainontaa.[3] Facebookin omistaja ja ylläpitäjä on Facebook Inc -yritys, jonka kotipaikka on Palo Altossa Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Facebookin perusti sen nykyinen toimitusjohtaja Mark Zuckerberg Harvardin yliopiston kampuksella yhdessä opiskelukavereidensa Eduardo Saverinin, Dustin Moskovitzin ja Chris Hughesin kanssa.[4]
Facebookilla on yli 3000 työntekijää.[5] Kesäkuun 2017 lopussa Facebookilla oli kaksi miljardia rekisteröitynyttä käyttäjää.
Nimi Facebook on peräisin Hardvardin yliopiston vuosittain julkaisemalta kirjalta, jossa esitellään yliopiston uudet opiskelijat. Kirjan nimi on Freshman Register, mutta sitä kutsutaan lempinimellä Facebook.[6]
Historia


Facebookin alullepanijana toimi yhtiön nykyinen toimitusjohtaja Mark Zuckerberg. Sivuston kehittämisessä hän sai tukea ystäviltään Eduardo Saverinilta, Dustin Moskovitzilta ja Chris Hughesilta. 
Facebookin idea kuitenkin perustuu alun perin ConnectU:n yhteisöpalveluohjelmistoon. ConnectU:n perustajat Tyler ja Cameron Winklevoss antoivat vuonna 2003 Zuckerbergin tehtäväksi viimeistellä kehittelemänsä yhteisöpalveluohjelmiston. Zuckerberg kuitenkin varasti idean ja julkaisi Facebookin alkuvuodesta 2004. Asiaa puitiin oikeudessa vuonna 2008. Facebook ja ConnectU sopivat kuitenkin oikeustapauksen ja Facebook maksoi 65 miljoonan dollarin vahingonkorvaukset ConnectU:lle.[7] Oikeusjutun osapuolet sopivat visusta vaitiolosta, mutta juttu kuitenkin levisi julkisuuteen ConnectU:n lakitoimiston kömmähdyksen myötä.
Alun perin Zuckerberg suunnitteli Facebookin ainoastaan yliopiston sisäiseen käyttöön. Sana tästä uudesta palvelusta levisi nopeasti ja Facebookin suosio alkoi kasvaa räjähdysmäisesti. Suosion seurauksena palvelua päätettiin laajentaa Stanfordin, Columbian, sekä Yalen yliopistoihin.[8]
Zuckerberg ja Moskovitz päättivät jättää opintonsa Harvardissa kesken tehdäkseen unelmistaan totta ja pyörittääkseen Facebookia täysipäiväisesti.[9] Vuoden lopulla käyttäjämäärä lähenteli jo miljoonaa käyttäjää.[8] Vuonna 2005 Facebook jatkoi laajentumistaan useisiin eri kouluihin Yhdysvalloissa ja lopulta myös ulkomaille. Vuoden 2005 joulukuussa palvelulla oli jo yli viisi ja puoli miljoonaa käyttäjää.[8]
Vuonna 2006 käyttäjäkuntaa laajennettiin ensin työyhteisöille ja lopulta kaikille avoimeksi. Internet-jätti Yahoo tarjosi Facebookista miljardi dollaria, mutta Zuckerberg kieltäytyi.[10] Käyttäjämäärä kasvoi vuoden aikana jo yli 12,5 miljoonaan käyttäjään.[8]
Lokakuussa 2007 Microsoft osti 1,6%:n osuuden Facebookista 240 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla (noin 169 miljoonaa euroa), mikä antaa koko Facebookin arvoksi noin 10,5 miljardia euroa.[11]
Facebook Inc:n listautumisesta pörssiin on puhuttu, ja keväällä 2010 arvioitiin sen arvon tällöin nousevan jopa 35–60 miljardiin dollariin.[12]
Vuoden 2011 alussa Goldman Sachs ja Digital Sky Technologies arvottivat yhtiön 50 miljardin dollarin arvoiseksi.[13]
Facebook virallisti 1. helmikuuta 2012 suunnitelmansa listautua pörssiin yhtiön jättäessä listautumishakemuksensa Yhdysvaltain arvopaperimarkkinaviranomaisille. Facebook arvioi samalla tehneensä vuonna 2011 voittoa 688 miljoonaa dollaria eli yli 500 miljoonaa euroa. Vuoden 2011 liikevaihdon yhtiö arvioi yltävän 3,7 miljardiin dollariin eli noin 2,8 miljardiin euroon. Yhtiö ei ole aikaisemmin julkaissut tarkkoja talousarvioitaan.[14] 
Huhtikuussa 2012 Facebook osti miljardilla dollarilla Instagram-kuvapalvelun.[15]
Facebook listattiin NASDAQ OMX:iin New Yorkiin 18. toukokuuta 2012. Yhtiön pörssiarvoksi muodostui avauspäivänä 104 miljardia euroa.[16]
Facebook Suomessa

Suomessa Facebook alkoi levitä varsinaisesti vuoden 2007 lokakuussa. Tuolloin aktiivisia käyttäjiä oli kokonaisuudessaan jo 58 miljoonaa.[11] Facebookin suomennos saatiin valmiiksi keväällä 2008. Translations-sovelluksen avulla käyttäjät itse ehdottivat käännöksiä Facebookissa käytettäville sanoille ja käsitteille. Sovellusta käyttävä yhteisö äänesti parhaat sanat, jotka sitten otettiin käyttöön suomenkieliseen Facebookiin.[17]
Facebookin tilastojen mukaan aktiivisia suomalaisia käyttäjätunnuksia on noin 2 miljoonaa, mutta todellisten suomalaiskäyttäjien määräksi on arvioitu muiden tilastojen vertailun avulla 1,7 miljoonaa.[18]
Tammikuussa 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan yli tuhannen tykkääjän Facebook-sivuja on Suomessa noin tuhat. Näistä 50 suosituinta sivua oli onnistunut saamaan yli 100000 tykkääjää. Sukupuolensa ilmoittaneista käyttäjistä yli puolet oli naisia (57%). Tutkimuksen mukaan suomalaiset yritykset käyttävät Facebookia pääasiassa tiedottamiseen (92% vastaajista), mutta myös brändinrakennus (81%) ja asiakassuhteiden hoitaminen (71%) olivat yleisiä käyttötarkoituksia. Sivujen ylläpitoon käytetään keskimäärin noin 4 tuntia viikossa. Facebook-sivujen tykkääjien aktiivisuustaso oli keskimäärin 3,9% ja mediaani 1,8%. Eniten aktiivisuutta Facebook-sivuilla oli seurantajaksona (14.11. – 14.12.2011) kello 10 ja klo 20.[19]
Perustoiminnot
Facebookissa ihmiset esiintyvät lähtökohtaisesti oikealla nimellään. Käyttö alkaa lähettämällä kuva itsestään ja ajan myötä keräämällä lista kavereista. Kuvaa ei ole pakko lisätä. Jokaisen kaverin täytyy hyväksyä lähetetty kaveripyyntö, minkä jälkeen molemmat osapuolet ilmestyvät toistensa listalle.[20]
Sivusto tarjoaa useita tapoja kertoa kuulumisistaan ja kokemuksistaan. Jokaisella on oma aikajana (aikaisemmin seinä), johon kaverit voivat kirjoittaa viestejä ja jossa voi kertoa omia tapahtumia status- eli tilapäivityksissä.[21] Facebookin etusivu näyttää uutisvirran, joka toimii yhteenvetona uusimmista tapahtumista.[22] Käytössä on myös yksinkertainen chat, jossa voi keskustella reaaliaikaisesti.[23]
Käyttäjällä voi olla Facebookin rajattoman tallennuskapasiteetin ansiosta loputtomasti kuvia itsestään tai muista tapahtumista. Kuvia voi jaotella teeman mukaan erilaisiin albumeihin ja lisätä niihin tägejä, jotka kertovat, keitä niissä esiintyy. Kuvia on mahdollista myös kommentoida.[20] Henkilö voi hallita julkaisemiensa kuvien tai tietojen näkyvyyttä. Eri osa-alueita voi rajoittaa näkymään vain itselle, läheisille kavereille, kaikille kavereille, kavereiden kavereille tai kaikille.
Mainosbannerien lisäksi Facebook on kehittänyt muun muassa erilaisia sovelluksia ja pelejä, joiden mainostaminen tuo tuloja verkoston lisäksi myös käyttäjille.[24]
Huhtikuussa 2018 Mark Zuckerberg kertoi Facebookin kehittäjäkonferenssissa että Facebookiin lisätään deittailupalvelu.[25]
Facebook-ryhmä
Kuka tahansa Facebook-tilin käyttäjä voi perustaa oman Facebook-ryhmän. Ryhmän jäsenet voivat lähettää toisilleen Internetin sisältöä, kuten linkkejä, mediasisältöä, kysymyksiä, tapahtumia, editoitavia dokumentteja ja kommentteja jotka kohdistuvat kyseisiin sisältöihin.
Facebook-ryhmiä perustetaan ja niitä käytetään monenlaiseen netin kautta tehtävään yhteydenpitoon, kuten keskusteluihin, tapahtumien mainostamiseen, informaation levittämiseen tai jonkin yhden asian liikkeen tai harrastus- tai kaveripiirin luomiseen. Monesti ryhmiin liitytään myös sen kummemmin pohtimatta mitä siellä aikoo tehdä, jolloin ne ikään kuin toimivat kannanottona, muistuttaen Facebokissa esiintyvää "peukuttamista" eli "tykkäämistä".
Facebook-ryhmät toimivat yleensä samanhenkisten ihmisten kohtaamispaikkoina Internetissä. Facebook-ryhmiä käyttävät usein esimerkiksi kerhot, yhdistykset, yritykset ynnä muut. Niissä vierailevat tyypillisesti erilaisten kerhojen, intressiryhmien ja yhdistysten jäsenet, kauppiaiden asiakkaat, yritysten työntekijät sekä ketkä hyvänsä Facebookin käyttäjät.
Facebook-ryhmillä on kolme eri yksityisyyskategoriaa (yksityisyysasetusta):
"Avoin" ("Open"); Ryhmä ja sen jäsenet sekä sivujen sisältö ovat avoimesti näkyvissä kaikille Internetin käyttäjille.
Ainoa rajoitus on, ettei sisältöä voi muuttaa ennen kuin liittyy ryhmän jäseneksi.
"Suljettu" ("Closed"); Ryhmä ja sen jäsenet näkyvät avoimesti kaikille internetin käyttäjille, mutta heidän kommenttinsa eivät näy ennen kuin liittyy ryhmään.
"Salainen" ("Secret"); Facebook-ryhmä ei ole julkisesti nähtävillä. Siihen pääsee vain sitä kautta, että joku ryhmän jäsenistä kutsuu uuden jäsenen Facebookin kautta liittymään ryhmään.
Facebookin käyttäjät voivat liittyä enintään 6 000 ryhmään. Facebook poistaa automaattisesti kaikki ryhmät, joissa ei ole jäseniä.[26]
Suosio
Kävijämääriensä perusteella Facebook on suosituin yhteisöpalvelu. Se ohitti suurimman kilpailijansa MySpacen huhtikuussa 2008.[27] ComScoren mukaan Facebookilla oli kesäkuussa 2008 noin 132,2 miljoonaa uniikkia käyttäjää, kun taas MySpacella vain 117,6 miljoonaa.[28] Alexan mukaan palvelu on nykyisin maailman toiseksi suosituin internet-sivusto. Sivusto on kaikkein suosituin muun muassa Indonesiassa, Filippiineillä ja Norjassa.[29]
Kävijä- ja käyttäjämäärien kehitys
Syksyllä 2009 Facebook oli maailman neljänneksi vierailluin sivusto[30]. Googlen omistaman DoubleClick-yhtiön kesäkuussa 2010 tekemän 1000 suosituimman sivuston listan mukaan Facebook oli maailman suosituin sivusto; kuukauden aikana sivustolla oli vieraillut yhteensä 540 miljoonaa uniikkia kävijää.[31][32] Listalla ei kuitenkaan ollut aikuisviihde- tai Googlen omistamia sivustoja.[33] New York Timesin huhtikuussa 2010 tekemän tutkimuksen mukaan Facebookin käyttäjistä eniten tuli Yhdysvalloista (118,7 miljoonaa käyttäjää), Isosta-Britanniasta (24,1 miljoonaa) ja Indonesiasta (22,7 miljoonaa).[34] Maailman vierailluimmaksi verkkopalveluksi Facebook nousi vuonna 2012[35]. Facebook ylitti ensimmäisen kerran miljardin kuukausittaisen käyttäjän rajan 14. syyskuuta 2012.[36][37] Lokakuussa 2015 palvelu rikkoi puolentoista miljardin rekisteröityneen käyttäjän rajan[38] ja miljardin päivittäisen käyttäjän rajan.[39] Kesäkuun 2017 lopussa rekisteröityneitä käyttäjiä oli kaksi miljardia.[40]
Tietoturva ja yksityisyydensuoja

Facebookin tietoturva ja palvelun käyttäjien yksityisyyden suoja on herättänyt paljon keskustelua.[41]
Käyttäjä voi parantaa tietoturvaansa Facebookissa rajoittamalla profiilinsa näkyvyyttä ja näin piiloutua tuntemattomilta ihmisiltä. Kaveripyynnöt voi jättää vahvistamatta, eikä profiilissa tarvitse pitää huomattavaa osaa yhteyksistään. Facebook voi säilyttää ja hyödyntää näyttämättömätkin yhteystiedot noudattamansa Yhdysvaltain lainsäädännön mukaisesti. Näin ollen käyttäjillä ei välttämättä ole tietoa siitä, miten heidän aikaisemmin antamiaan tietoja säilytetään, välitetään toisille ja hyödynnetään.
Facebook tarjoaa Facebook Pixel -seurantaominaisuuden verkkosivustoille. Lisäämällä koodi omalle sivulleen voi seurata nettisivuilla käyneitä, profiloida heitä ja kohdistaa mainontaa.[42][43]
Vuonna 2009 Facebookin ylläpito antoi ilmoituksen, jonka mukaan se peruu käyttäjäehdon, minkä mukaan Facebook omistaa kaikkien rekisteröityjen käyttäjien tallentamat tiedot ikuisesti.[44]
Toukokuun viimeisenä päivänä vuonna 2010 järjestettiin Eroa Facebookista -päivä. Tempauksen tarkoituksena oli vastustaa palvelun huonoa yksityisyydensuojaa. Päivän aikana yli 30000 Facebookin käyttäjää erosi palvelusta, mikä tosin vastasi 0,008 %:ia kaikista käyttäjistä.[45][46]
Joulukuussa 2010 Viestintäviraston tietoturvayksikön päällikkö Erka Koivunen arvosteli Facebookin käyttäjille suunnattua palvelua, jossa pyydetään käyttäjän sähköpostin salasanaa idealla, että palvelu voisi löytää helposti käyttäjälle kavereita Facebookin käyttäjistä.[47]
On selvinnyt että Facebook rakentaa "varjoprofiileja" myös ihmisistä jotka eivät ole edes liittyneet palveluun. Palvelun toimitusjohtaja Mark Zuckerberg sanoi Yhdysvaltain kongressin kuulemisessa ettei tiedä mitä tarkoitetaan eikä palvelussa käytetä tätä nimitystä.[48]
Packet Storm Security -tietoturvayhtiö on todistanut ei-käyttäjistä luotujen profiilien olemassaolon jo 2013.[49]
Tiedonkeruu tapahtuu ilmeisesti Facebookin skannatessa ihmisten puhelinten yhteystietoja ja puhelinnumeroita ja muiden yrityksen omistamien verkkosivustojen kuten Instagramin ja WhatsAppin tietoja.[50]
On anekdoottisia epäilyjä siitä että Facebook kuuntelee matkapuhelinten mikrofoneja ja kohdistaa mainoksia puhutun perusteella. Tätä ei ole voitu aukottomasti todistaa. Palvelu on vuonna 2016 antanut lausunnon ettei se tee tätä.[51][52]
Keväällä 2018 paljastui tapaus, jossa Cambridge Analytica -yhtiö oli hyödyntänyt 87 miljoonan Facebook-käyttäjän tietoja poliittiseen mainontaan. Cambridge Analytica  oli saanut datan tavalla, joka rikkoi Facebookin käytäntöjä. Tiedosta rakennettiin profiileja, joille kohdistettiin poliittista mainontaa Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaalien ja BrExit-äänestyksen aikaan.[53]
Syyskuussa 2018 Facebook vahvisti joutuneensa tietomurron kohteeksi, jossa 50 miljoonan käyttäjän tiedot ovat vaarantuneet.[54]
Facebook yrityksille
Facebookia voi käyttää joko yksityishenkilönä profiililla tai yrityksille ja yhdistyksille tarkoitetuilla sivuilla.[55] Facebook-sivuillaan yritykset markkinoivat tuotteitaan ja palveluitaan ja palvelevat asiakkaitaan. Facebook-käyttäjät voivat tykätä yritysten sivuista ja näin vastaanottaa yritysten viestejä. 
Lisäksi Facebook tarjoaa yrityksille mahdollisuuden kohdentaa julkaisujaan tietyille kohderyhmille[56] tai tehdä mainoksia[57], jotka ohjaavat Facebookin ulkopuolisille sivuille.
Palvelussa mainostava yritys voi kohdentaa mainoksensa todella tarkasti. Mainokset voi asettaa näkymään esimerkiksi vain alle 20-vuotiaille, Suomessa asuville ja parisuhteessa oleville miehille.[58] Facebook palveluna kehittyy jatkuvasti ja todella nopealla tahdilla. Palvelun alkuvaiheessa esimerkiksi kaikki sivuista tykänneet saivat yritysten kaikki julkaisut, mutta sivusto ei ole toiminut enää pitkään aikaan niin, koska Facebookin tavoitteena on tehdä rahaa hankkimalla tuloja yrityksiltä, jotka maksavat julkaisujen mainostamisesta.[59]
Open Source kehitys
Facebook on alun perin ohjelmoitu PHP-alustalla. Vuonna 2010 Facebook julkaisi HipHop-kääntäjän (HPHPc), joka kääntää PHP-koodin C++:ksi, joka voidaan kääntää edelleen natiiviksi ohjelmaksi palvelun nopeuttamiseksi.
Vuonna 2013 HipHop-kääntäjä korvattiin HHVM-virtuaalikoneella (HipHop Virtual Machine), joka kääntää koodin ajonaikana.
Vuodesta 2014 lähtien Facebook on korvaamassa PHP:tä taaksepäin yhteensopivalla Hack-ohjelmointikielellä.
Facebook on julkaissut Open source -ohjelmistoa sekä muun muassa Big Sur laitealustan avoimeen käyttöön.[60][61]
Kilpailijat ja vaihtoehdot

Facebookille on syntynyt tai syntymässä uusia kilpailijoita.[62] Esimerkiksi Google on kehittänyt oman yhteisöpalvelun nimeltä Google+.
Analyytikoiden mukaan Facebook saa kilpailijoitaan enemmän lisäkäyttäjiä sen takia, että se koetaan yksityisemmäksi, kun taas MySpace arvioidaan yleiseksi ja nimettömäksi.[63]
Suomessa Lyyra-verkkopalvelu pyrki luomaan palvelustaan suomalaisopiskelijoiden yhteisöä.[64] Heinäkuussa 2008 Facebook haastoi oikeuteen saksalaisen Studivzin, joka oli sen mukaan kopioinut Facebookin ulkonäön.[65]
Keväällä 2010 alettiin kehittää verkkopalvelu Diasporaa, jonka käyttäjillä on valta siihen, miten heidän tietojaan käytetään. Näin se pyrkii erottautumaan Facebookista, jossa käyttäjät joutuvat koko ajan taistelemaan oman tilansa säilyttämisestä.[66]
Katso myös
Sosiaalinen media
Facebookin sovellusalusta
The Social Network, Facebookiin perustuva elokuva
Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Kirkpatrick, David| title = The Facebook Effect| publisher = Virgin Books| year = 2010| id = ISBN 9781439102114}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Feissarimokat.com| title = Netti ei vaan toimi! – parhaat facebook-mokat| location = Jyväskylä| publisher = Atena| year = 2011| id = ISBN 978-951-7-96790-7}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Ridell, Seija| title = Elämää Facebookin ihmemaassa: sosiaalinen verkostosivusto käyttäjiensä kokemana| location = Tampere| publisher = Tampereen Yliopistopaino - Juvenes Print| year = 2011| id = ISBN 978-951-44-8678-4 (nid.)/ISBN 978-951-44-8679-1 PDF}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Leikola, Markus| title = Naamakirja| location = Helsinki| publisher = Schildts| year = 2012| id = ISBN 978-951-50-2182-3}}
Lähteet
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)
Viitteet

Aiheesta muualla



Check date values in: |date= (help)

*
Luokka:Yhdysvaltalaiset verkkosivustot
Luokka:Digitaalinen valokuvien jakelu
Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit