Question: Milloin GNU-projekti perustettiin?

Debian


Debian GNU/Linux on suosittu Linux-jakelupaketti. Debian perustuu Linux-ytimeen (myös GNU Hurd -ytimeen perustuva versio on kehitteillä). Debianin kehityksen alkupuolella se liittoutui läheisesti GNU-projektin kanssa, minkä vuoksi Debian käyttää nimessään muotoa ”GNU/Linux”.[1]
Debian koostuu periaatteessa ainoastaan vapaasti lisensoiduista ohjelmista, joskin käytännössä mukaan paketoidaan myös muilla tavoilla lisensoituja ohjelmia. Debian-hanke on kehittänyt myös arvostetun APT-paketinhallintatyökalun.
Historia
Debianin perusti Ian Murdock vuonna 1993.[2][3] Hän laati julkilausuman, jossa hän vaati sellaisen Linux-jakelun luomista, jota ylläpidettäisiin samalla avoimella asenteella kuin Linuxia ja GNU-hanketta. Murdock muodosti nimen ”Debian” omasta ja silloisen vaimonsa Debran etunimistä. Vuoden 1993 lopussa GNU-projektin johtaja Richard Stallman otti Murdockiin yhteyttä, koska GNUn oma Hurd-ydin ei näyttänyt valmistuvan ajoissa ja Stallman etsi sopivaa Linux-distribuutiota GNUn kumppaniksi. Murdock oli suopea GNUn ideaaleille ja omaksui Stallmanin ehdottaman ”GNU/Linux” -termin korostaakseen GNU-projektin ja Linux-yhteisön yhtenäisyyttä. Tuohon aikaan Murdock pelkäsi yhteisöjen erkanevan erityisesti GNU C Libraryn (glibc) forkkautumisen myötä.[1]
Debian-hanke eteni aluksi hitaasti, ja sen ensimmäiset 0.9-alkuiset versiot ilmestyivät vuosina 1994 ja 1995. Ensimmäiset muille kuin i386-suoritinarkkitehtuurille tehdyt versiot ilmestyivät 1995, ja ensimmäiset 1.x-alkuiset versiot julkaistiin 1996. Hankkeen johtajaksi Ian Murdockin tilalle tuli samana vuonna Bruce Perens.
Bruce Perens lähti hankkeesta vuonna 1998 ennen Debian 2.0:n julkaisua. Se oli ensimmäinen glibc:hen perustuva Debian. Hankkeelle valittiin uudet johtajat, ja pian julkaistiin kaksi muuta 2.x-versiota, joissa kummassakin oli tuki entistä useammalle arkkitehtuurille ja entistä laajempi pakettivalikoima. Tänä aikana kehitettiin myös APT-työkalu ja Debianista alettiin laatia versiota, joka käyttää Hurd-ydintä. Ensimmäiset Debianiin perustuvat mutta itsenäiset Linuxit Corel Linux ja Stormixin Storm Linux ilmestyivät vuonna 1999. Niitä ei enää nykyisin kehitetä, mutta ne aloittivat Debianiin perustuvien käyttöjärjestelmien esiinmarssin.
Vuoden 2000 lopussa hanke muutti pakettien järjestelyä ja julkaisemista ottamalla käyttöön testaushaaran. Vuonna 2000 kehittäjät pitivät ensimmäisen Debconf-kokouksen, joka sittemmin järjestettiin vuosittain. Debianin vuonna 2002 ilmestynyt versio yli kaksinkertaisti Debianin pakettien lukumäärän ja tuki viittä uutta suoritinarkkitehtuuria. Hankkeen kymmenvuotisjuhlia vietettiin ympäri maailman 16. elokuuta 2003.
Paketinhallinta
Debian tunnetaan vakautensa lisäksi erityisesti paketinhallintajärjestelmästään, joka pohjautuu .deb-paketteihin. Järjestelmää hallitaan dpkg- (Debian Package Manager) ja APT-ohjelmilla, joiden avulla päivittäminen käy helposti. APT-työkalun suosiosta kertoo se, että se on muokattu toimimaan myös RPM-paketinhallintajärjestelmässä. APT-työkalulla voi tutkia, onko järjestelmän nykyisiin paketteihin tullut päivityksiä, ja asentaa mahdolliset päivitykset automaattisesti. Myös kokonaan uusien pakettien asennus ja vanhojen pakettien poisto on yksinkertaista. Työkalujen toimintaan voi vaikuttaa komentoriviparametrein.
Esimerkkejä Debianin paketinhallintatyökaluista:
dpkg
apt-get
aptitude
Synaptic
gDebi
Versiot
Debian GNU/Linuxin saa ilmaiseksi Internetistä. Debianissa on kolme kehityshaaraa: stable, unstable ja testing. Stable on vakaa julkaisu. Siihen julkaistaan lähinnä tietoturvapäivityksiä, jotka sovitetaan ohjelmien vanhoihin versioihin.
Päivittäinen kehitys tapahtuu unstable-kehityshaarassa, jolla on aina koodinimi Sid. Testing- eli testauskehityshaarassa kootaan seuraavaa vakaata versiota. Siihen lisätään yleensä ohjelmat, jotka ovat unstablessa toimineet kaksi viikkoa ilman ongelmia.
Eri julkaisujen tunnukset ovat peräisin Toy Story -elokuvista:
1.1 Buzz, 17. kesäkuuta 1996
1.2 Rex, 12. joulukuuta 1996
1.3 Bo, 2. kesäkuuta 1997
2.0 Hamm, 24. heinäkuuta 1998
2.1 Slink, 9. maaliskuuta 1999
2.2 Potato, 15. elokuuta 2000
3.0 Woody, 19. heinäkuuta 2002
3.1 Sarge, 6. kesäkuuta 2005
4.0 Etch, 8. huhtikuuta 2007
5.0 Lenny, 14. helmikuuta 2009
6.0 Squeeze, 6. helmikuuta 2011
7.0 Wheezy, 4. toukokuuta 2013
8.0 Jessie, 25. huhtikuuta 2015
9.0 Stretch, 17. kesäkuuta 2017
Tuetut suoritin- eli prosessoriarkkitehtuurit
Debian GNU/Linux on virallisesti saatavilla seuraaville suoritinarkkitehtuureille:[4]
Sun SPARC (sparc)
Motorola/IBM PowerPC (powerpc)
MIPS-arkkitehtuuri (mips, mipsel)
Intel IA-32 (i386 eli x86-32) (vrt. myös x86)
Intel IA-64 (ia64)
AMD64 (amd64)
Intel EM64T (amd64)
ARM (arm, armel)
ARM (Instruction set ARMv7) (armhf)
IBM S/390 (s390)
IBM System z (s390x)
FreeBSD-ydin x86-arkkitehtuurille (kfreebsd-i386)
FreeBSD-ydin x86-64-arkkitehtuurille (kfreebsd-amd64)
Lisäksi Debian GNU/Linux on saatavilla seuraaville suoritinarkkitehtuureille, mutta tuki niille ei toistaiseksi riitä viralliseen asemaan:
Power-arkkitehtuuri ppc64
SuperH (sh)
ARM, ”big endian”, (armeb), erityisesti Linksys NSLU2
Renesas Electronics M32R (m32r)
HP PA-RISC (hppa)
DEC Alpha (alpha)
Motorola 68000 (m68k)
Debian Live
Debian Live -järjestelmä on versio, jonka voi käynnistää suoraan ulkoiselta tallennusvälineeltä (CD, DVD, USB-muisti) tai verkon kautta ilman kiintolevylle suoritettavaa asennusta.[5] Tätä järjestelmää voi käyttää Debianin kokeiluun ennen varsinaista asennusta tai sitä voi käyttää myös tietokoneen käynnistyslevynä. Valmiita Debian Live CD-levykuvia löytyy rescue- ja standard-levyille (tekstipohjainen käyttöliittymä) sekä GNOME-, KDE-, Xfce- ja LXDE-työpöytäympäristöillä i386- ja amd64-arkkitehtuureille. Kiintolevyasennuksen voi suorittaa käyttämällä CD:n sisältämää Debian-asenninta. Mukautettuja CD-levykuvia voi valmistaa live-helperin avulla. Live-helperillä voi tehdä CD-levykuvien lisäksi myös koneen käynnistäviä DVD-levyjä, levykuvia USB-muistitikuille tai verkkokäynnistyslevykuvia. Live-magic on livehelperin graafinen käyttöliittymä. Ging on taasen Debian GNU/kFreeBSD Live-CD.
Debianista johdettuja käyttöjärjestelmiä
Debianista on johdettu useita jakeluhaaroja, jotka käyttävät Debianin pakettienhallintaa. Yksi suosituimmista Debianiin perustuvista jakeluista on Ubuntu ja sen rinnakkaisversiot Kubuntu, Xubuntu ja Edubuntu. Myös Linux Mint on pohjimmiltaan Debian-johdannainen.
Muita Debian-pohjaisia järjestelmiä ovat:
Elive – Mukautettu Debian, työpöytäympäristönä Enlightenment.
Gnoppix – CD:ltä käynnistyvä loppukäyttäjän käyttöjärjestelmä, GNOME-työpöytäympäristö.
Kali Linux – Rikostekniseen tutkimiseen ja läpäisykykytestaamiseen suunniteltu jakelupaketti.
Knoppix – CD:ltä käynnistyvä loppukäyttäjän käyttöjärjestelmä, KDE-työpöytäympäristö.
Linspire – Helppokäyttöinen työpöydille ja kannettaviin tarkoitettu käyttöjärjestelmä; muista mainituista poiketen maksullinen.
mini Debian – Flash-kortilta käynnistyvä käyttöjärjestelmä.
Morphix – Modulaarinen CD:ltä käynnistyvä käyttöjärjestelmä.
Tails – Tietoturvaan keskittyvä käyttöjärjestelmä.
Raspbian – Raspberry Pi -alustalle
Katso myös
Debianin vapaiden ohjelmistojen ohjeisto
Lähteet

Aiheesta muualla






*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit