Question: Ovatko eksoottiset lemmikkieläimet kiellettyjä Suomessa?

Vieraslaji

Vieraslaji (engl. introduced, alien, exotic, non-indigenous tai non-native species) on eliölaji, joka ei esiinny tarkasteltavalla alueella alkuperäisenä, vaan ihmisen sinne joko tahattomasti tai tahallisesti siirtämänä kantana.[1][2] Termiä tulokaslaji on aiemmin usein käytetty samassa merkityksessä.[3][4] Nyttemmin ympäristöhallinto on erotellut vieraslajin ja tulokaslajin käsitteet niin, että vieraslaji tarkoittaa nimenomaan ihmisen siirtämää lajia ja tulokaslaji yleisemmin lajia, joka on levinnyt nykyalueelleen melko äskettäin joko itsestään tai ihmisen vaikutuksen takia.[1]
Kasvitieteessä ihmisen mukana levinneet lajit on perinteisemmin eritelty niiden saapumisajan mukaan muinaistulokkaisiin ja uustulokkaisiin. Muinaistulokkaat eli arkeofyytit ovat siirtyneet uudelle alueelle ihmisen mukana niin varhain, ettei niiden saapumisesta ole muistiinpanoja, eikä niiden kulkeutumista voi muutenkaan päätellä suhteellisen äskettäiseksi.[5] Turistilajiksi kutsutaan matkailijoiden mukana kulkeutunutta vieraslajia.[6]
Haitalliset vieraslajit
Kaikkia vieraslajeja ei pidetä vahingollisina. Haitalliset vieraslajit (engl. invasive species) ovat niitä, joiden katsotaan vaikuttavan negatiivisesti joko alkuperäiseen ekosysteemiin tai ihmisen talouteen. Vieraslajit voivat kilpailla tai risteytyä luonnossa alkuperäisten lajien kanssa, saalistaa niitä tai levittää tauteja ja loisia. Monesti niiltä myös puuttuvat luontaiset viholliset, saalistajat tai loiset. Joissakin tapauksissa kokonaisen elinympäristön rakenne ja ravintoketjut voivat muuttua voimakkaasti runsastuvan vieraslajin takia. Jos vieraslajilla on sama ekolokero kuin alkuperäisellä lajilla, se voi syrjäyttää alkuperäisen lajin tai kaventaa sen elinaluetta. Esimerkiksi valtamerten saarille viedyt rotat ja kissat ovat aiheuttaneet lukuisten kotoperäisten lajien sukupuuton. Vieraslajeja pidetään toiseksi suurimpana uhkana luonnon monimuotoisuuden säilymiselle ja yhtenä suurimmista ympäristöongelmista.[2]
Moni vieraslaji on osoittautunut ihmisenkin kannalta tuholaiseksi. Ihmisen mukana levinneitä haittaeliöitä ovat muun muassa rotta, koloradonkuoriainen, petovesikirppu ja vaeltajasimpukka. Ihminen on levittänyt lajeja tarkoituksella istuttamalla niitä seuduille, joilla niitä ei luonnostaan esiintyisi. Tahattomasti lajeja voi levitä muun muassa laivojen painolastivesien mukana merialueelta toiselle.
Vieraslajien merkitys

On arvioitu, että 40prosenttia eläinten sukupuutoista johtuu vieraslajeista. Vieraslajit ovat elinympäristön häviämisen jälkeen suurin uhka luonnon monimuotoisuudelle ja erityisesti eristyneiden alueiden endeemisille lajeille. Vieraslajien aiheuttamat kustannukset ovat 1400 miljardia euroa vuodessa eli 5prosenttia maailmantaloudesta.[7] Cornellin yliopistossa työskentelevä David Pimentel, joka teki alkuperäisen arvion 2001, uskoo, että luku oli vuonna 2009 edelleen oikean suuruinen, ja että erilaiset viljalajit ja rotat ovat kaikkein vahingollisimpia vieraslajeja. Tunnettu esimerkki monella tapaa vahingollisesta vieraslajista on afrikkalainen niilinahven, joka on ajanut sukupuuttoon jo yli 200 endeemistä kalalajia niissä järvissä, joihin sitä on istutettu.
Euroopan unionin alueella on noin 11000 vieraslajia, joista 10–15prosenttia katsotaan haitallisiksi. Vuosittaiset vahingot arvioidaan noin 12 miljardiksi euroksi.[8]
Vieraslajit Suomessa

Suomessa elää vakiintuneina 600–1000 vieraslajia, joista osa saapui maahan jo ennen keskiaikaa. Lajeista noin 160 on arvioitu haitalliseksi.[9] Ympäristöhallinnon laatima ja Valtioneuvoston hyväksymä kansallinen vieraslajistrategia julkaistiin keväällä 2012.[10] Strategian tarkoitus on ehkäistä haitallisten vieraslajien aiheuttamia haittoja ja riskejä luonnolle, luonnonvarojen kestävälle hyödyntämiselle, elinkeinoille sekä yhteiskunnan ja ihmisten hyvinvoinnille. Suurin osa haitallisista lajeista on viljelyyn liittyviä tauteja ja tuholaisia.
Useat alun perin koristekasveina puutarhoissa kasvatetut kasvilajit ovat villiintyneet ympäröivään luontoon muun muassa kompostijätteiden mukana. Esimerkiksi lupiineja on jopa tarkoituksellisesti siirretty teiden varsille, missä se voimakkaana kilpailijana syrjäyttää alkuperäiset kissankellot ja muut ketokasvit. Suurimmat vieraat eläinlajit on istutettu Suomeen suunnitelmallisesti, mutta pienemmät ja usein haitalliset lajit ovat kulkeutuneet maahan vahingossa. Metsästäjäin keskusjärjestön ja Suomen luonnonsuojeluliiton keväällä 2002 aloittamassa pienpetokampanjassa rohkaistaan metsästäjiä vieraslajien, kuten minkin ja supikoiran, määrien vähentämiseen.
Eläimiä
Nisäkkäitä: minkki, kaniini, kanadanmajava, piisami, supikoira, valkohäntäpeura, kissa, rotta
Lintuja: kanadanhanhi, fasaani, kesykyyhky, kyhmyjoutsen
Kaloja: karppi, harmaanieriä, puronieriä, peledsiika, kirjolohi, piikkimonni, mustakitatokko
Sammakkoeläimiä: mölysammakko
Nilviäisiä: espanjansiruetana, viinimäkikotilo, vaeltajasimpukka, hietasimpukka
Äyriäisiä: villasaksirapu, täplärapu, petovesikirppu, merirokko, tiikerikatka, kaspianmassiainen
Hyönteisiä: koloradonkuoriainen, liljakukko
Sukkulamatoja: mäntyankeroinen
Kasveja
lupiini, jättiputket, kurtturuusu, keltamajavankaali, jättipalsami
Sieniä ja leväsieniä
Puistopökkösieni, rapurutto
Katso myös
Luettelo sadasta haitallisimmasta vieraslajista
Luettelo Suomessa haitallisista vieraskasvilajeista
Luettelo Euroopan Unionin kannalta haitallisista vieraslajeista
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Happonen et al| title = Bios 1: Eliömaailma| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2004| id = ISBN 951-0-26405-9| page = 155}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Happonen, Holopainen, Sotkas, Tenhunen, Tihtarinen-Ulmanen, Venäläinen| title = Bios 3: Ympäristöekologia| publisher = WSOY| year = 2004| id = ISBN 951-0-27631-6}}



Viitteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Turunen, Seppo| title = Valloittavat lajit| location = Helsinki| publisher = Into| year = 2015| version = Kuvitus Maia Raitanen| id = ISBN 978-952-264-370-4}}
Jauni, Miia & Seppälä, Markus (2017): Kotipihan valtaajat – Opas haitallisten vieraslajien torjuntaan. Helsinki. Into Kustannus. ISBN 978-952-264-751-1
Aiheesta muualla

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit