Question: Miksi B-ryhmä lopetettiin?

B-ryhmä


B-ryhmä oli Rallin maailmanmestaruussarjassa 1980-luvulla kilpaillut ralliautoluokka. Luokka on lakkautettu ralliautoilusta. Luokitukseen tuli valmistaa vuoden aikana vähintään 200 sarjatuotantoautoa, evoluutioversioon 20 eli 10% 200:sta.
B-ryhmän autoista kehittyi lopulta liian nopeita, mikä johti vakaviin onnettomuuksiin ja luokan kieltämiseen rallissa vuonna 1986. Tähän vaikutti erityisesti suomalaisen rallikuljettajan Henri Toivosen ja hänen kartanlukijansa Sergio Creston kuolemaan johtanut onnettomuus. Muita kuolemaan johtaneita onnettomuuksia B-ryhmän kilpa-autoilla olivat Attilio Bettegan ulosajo Korsikan rallissa 1985, Joaquim Santoksen ulosajo Portugalin rallissa vuonna 1986, sekä sveitsiläisen Marc Surerin ulosajo 1986 ADAC Hessen Rallyessa, mikä johti hänen kartanlukijansa, sveitsiläisen Michel Wyderin (s.1950) kuolemaan. Surer menetti Ford RS 200-autonsa  hallinnan kestopintaisella nopealla tiellä kaarteessa osuen puuhun nopeuden ollessa n. 200km/h.
Historia
[1]

Audi julkaisi syksyllä 1980 Geneven autonäyttelyssä uuden nelivetoisen Quattron, jolle kilpailijat aluksi vain naureskelivat. Monte Carlo -rallissa vuonna 1981 Hannu Mikkolan ajama Audi Quattro kuitenkin johti rallia ylivoimaisesti, kasvattaen eroa vastustajiinsa jopa minuutin jokaisella erikoiskokeella. Voiton makuun uusi Quattro ei vielä kuitenkaan päässyt, koska Mikkola ajoi autonsa kiveen ja joutui keskeyttämään. Seuraavaksi ajetussa Ruotsin rallissa Audi otti ensimmäisen voittonsa rallin MM-sarjassa.
Lancia ajoi tässä vaiheessa kilpailut sarjassa vielä Stratoksellaan, joka alkoi jäädä pahasti muiden jalkoihin. Lancia päättikin tehdä uuden ralliauton ja Korsikan rallissa vuonna 1982 nähtiin uusi Lancia Rally 037. Se oli kuitenkin takavetoinen, eikä suurta menestystä tullut. Ford alkoi myös kehitellä B-ryhmään soveltuvaa RS200-autoa ja myöhemmin Peugeotkin päätti tulla mukaan rallin MM-sarjaan, kun se esitteli uuden nelivetoisen keskimoottorilla varustetun 205 Turbo 16 -autonsa helmikuussa 1983. Syyskuussa Frankfurtin autonäyttelyssä Audi esitteli uuden ja lyhyemmän Quattro Sportin ja Porsche julkaisi 911 SC RS:n. Kautta 1983 hallitsivat kuitenkin ylivoimaisesti Audi Quattro ja Lancian evoluutioversio Rally 037.
Peugeot'n tultua mukaan kilpailuihin vuonna 1984 alkoi uusi aikakausi. Ari Vatanen johti Peugeot'n debyyttikilpailussa, mutta joutui kuitenkin keskeyttämään. Samoin kävi Akropolis-rallissa, mutta Jyväskylässä Vatanen onnistui voittamaan. 

Vuonna 1985 B-ryhmä kukoisti parhaimmillaan. Peugeot voitti merkkimestaruuden ja Timo Salonen taisteli henkilökohtaisen mestaruuden itselleen. Autoja osallistui ralleihin paljon, eikä vetäytymisiä nähty. Kauden ainoa musta hetki koettiin Korsikan rallissa, kun Lancialla ajanut Attilio Bettega menehtyi välittömästi auton liukuessa kuljettajan puoleinen kylki edellä puuhun. Hänen kartanlukijansa, Maurizio Perissinot, kuitenkin selvisi onnettomuudesta vammoitta.[2] Kauden toinen likipitäen kuolemaan johtanut onnettomuus oli Ari Vatasen raju ulosajo Argentiinan rallissa. Vatasen kriittiseen tilaan johtaneelta vammalistalta löytyivät Peugeot Talbot Sportin lääkärin Jean Dubyn vahvistamana 4 vasemman ja 2 oikean kylkiluun murtumaa, vaurioitunut lanneranka, kaularangan murtuma ja murskautunut vasen polvi.
Kausi 1986 mullisti rallin MM-sarjan täysin. Henri Toivonen avasi kauden voittamalla Monte Carlon rallin uudella Lancia Delta S4:llä. Seuraavaksi ajetussa Ruotsin rallissa Juha Kankkunen voitti Peugeot'lla, mutta kauden kolmannessa rallissa Portugalissa Joaquim Santos ajoi tieltä ulos kohtalokkain seurauksin; neljä katsojaa menehtyi sekä kymmeniä luokkaantui. Tapauksen johdosta kaikki tallikuljettajat vetäytyivät rallista.
Henri Toivonen hallitsi ylivoimaisesti myös kauden 1986 Korsikan rallia flunssaoireista ja kuumeesta huolimatta, kunnes 18. erikoiskokeella Cortessa hänen Lanciansa suistui tieltä pudoten rinnettä alas, jonka jälkeen auto osui puuhun ja syttyi palamaan. Paikalle hetken kuluttua saapuneet muut kuljettajat joutuivat ainoastaan toteamaan, että mitään ei ollut enää tehtävissä. Toivonen ja hänen kartanlukijansa Sergio Cresto menehtyivät autoonsa. Syytä onnettomuuteen ei koskaan saatu selville. Hieman taustatietoa antaa lyhyt haastattelu, jonka Toivonen antoi suomalaistoimittajalle hetkeä ennen onnettomuutta. , että "tää käy kunnon päälle, eikä riitä aivot tähän touhuun" Kuljettajat ovat ajaneet jo yli 4 tuntia pikataipaleita.
Onnettomuuden seurauksena erikoiskokeita lyhennettiin, autoihin tuli pakolliseksi varusteeksi automaattinen sammutusjärjestelmä ja autojen evoluutioversiot kiellettiin. Tämän vuoksi Audi vetäytyi sarjasta välittömästi ja Citroën seurasi pian perässä. Ford osallistui vielä RAC-ralliin. 

Sanremossa Peugeotit suljettiin pois rallista, koska tuomaristo totesi heidän käyttämiensä autojen helmapeltien olevan laittomat. Lancia ajoi Markku Alenin johdolla kolmoisvoittoon. Kaikkien kauden rallien jälkeen Alen oli pistejohdossa ja hänet julkistettiin maailmanmestariksi. 11 päivää myöhemmin FISA kumosi Sanremon rallin päätöksen Peugeot'n helmojen laittomuudesta ja kilpailun tulokset hylättiin kokonaisuudessaan. Tämän takia Juha Kankkunen kruunatiin lopulta vuoden 1986 maailmanmestariksi. Samalla päättyi myös B-ryhmän aikakausi rallin MM-sarjassa.
Myöhemmin B-ryhmän autoja nähtiin muun muassa rallicrossissa, Dakar-rallissa ja Pikes Peak kilpailussa USA:ssa.
Tekniikka ja suorituskyky

B-ryhmän autot olivat pääasiassa nelivetoisia ja varustettu turboahtimella ja/tai mekaanisella ahtimella. Autot olivat myös kevyitä, koska korit valmistettiin keveistä kuiduista. Alhainen paino ja moottorin tehokkuus takasivatkin B-ryhmän autoille hyvän suorituskyvyn. Myös moottoreita koskevat säännöt olivat hyvin väljät, mikä mahdollistikin suuret tehot. Esimerkiksi  Audi Quattro Sport S1:n moottori saatiin kehittämään yli 700 hevosvoiman hetkellisen tehon.
Autojen tuli kuitenkin muistuttaa tyyppinimen normaaliin liikenteeseen tarkoitettua mallia, vaikka esimerksiki takaistuimet saattoivat olla vain nimelliset. Autoja onkin kutsuttu "silhuetti-autoiksi".
Ralliversiosta piti valmistaa vähintään 200 kappaletta liikenteeseen tarkoitettua versiota vuoden aikana luokittelua varten. Myöhemmin sallittiin kehitysversio, kunhan vastaavaa valmistettaisiin vähintään 20 kappaletta. [3]
Tekniikan Maailman vuonna 1985 tekemässä mittauksessa Peugeot 205 Turbo 16 kiihtyi nollasta sadan kilometrin tuntivauhtiin alle kolmessa sekunnissa raskailla sorarenkailla.[4]
Autot


Seuraavat autot kuuluivat B-ryhmään:[5]
Audi Quattro A2
Audi Quattro Sport
Audi Quattro Sport S1
Citroën BX 4TC
Ford RS200
Lada VFTS & Lada Samara S-proto (S-ryhmä)
Lancia Delta S4
Lancia Rally 037 Evo2
Mazda RX-7 Gp B
MG Metro 6R4
Nissan 240RS ET
Opel Ascona 400
Opel Manta 400
Peugeot 205 Turbo 16
Peugeot 205 Turbo 16 Evo2
Porsche 911 SC RS
Porsche 959
Renault 5 Turbo
Renault Maxi 5 Turbo
Skoda 130LR
Toyota Celica TCT (RA63)
Aiheesta muualla[6]

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
Lähteet[6]

Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit