Question: Mitä kalifi tarkoittaa?

Kalifi







Part of a series onIslam
Beliefs
Oneness of God
Prophets
Revealed books
Angels
Predestination
Day of Resurrection
Practices
Profession of faith
Prayer
Fasting
Alms-giving
Pilgrimage
Texts and sciences
Quran
Tafsir
Sunnah (Hadith, Sirah)
Qisas Al-Anbiya
Sharia (law)
Fiqh (jurisprudence)
Theology
History
Timeline
Muhammad
Ahl al-Bayt
Sahabah
Rashidun
Imamate
Caliphate
Spread of Islam
Succession to Muhammad
Culture and society
Academics
Animals
Art
Calendar
Children
Demographics
Denominations
Economics
Education
Exorcism
Feminism
Festivals
Finance
LGBT
Madrasa
Moral teachings
Mosque
Mysticism
Philosophy
Poetry
Politics
Proselytizing
Science
Slavery
Social welfare
Women
Related topics
Abrogation in Islam
Criticism of Islam
Muhammad
Quran
Islam and other religions
Islamism
Islam and violence
Islamophobia
Glossary
 Islamportalvt
Kalifi (arabiasta seuraaja tai sijainen) on arvonimi, jota käytetään Muhammadin seuraajista islaminuskoisten yhteisön eli umman johtajana. Useiden vuosisatojen ajan kalifit olivat myös arabien maailmanvallan poliittisia johtajia.
Tausta
Muhammadia seuranneilla yhteisön johtajilla lienee alun perin ollut lähinnä poliittinen asema. Umaijadi-hallitsijat, etenkin Abdalmalik, saivat asemansa nousemaan Muhammadiin verrattavaksi hengelliseksi ylijohtajaksi ("khalifat Allah", Jumalan sijaishallitsija), mutta abbasidien kalifikaudella uskonnollinen oppineisto, ulama, sai tittelin alennettua "khalifat rasul Allahiksi", Jumalan lähettilään sijaiseksi, jollaiseksi se vakiintui. Tämän ohessa kalifi menetti korkeimman uskonnollisen auktoriteettinsa suoraan Muhammadilta periytyvälle sunnalle, jota hallitsi papisto; kalifista tuli hengellisissä asioissa papiston alainen. Samalla "khalifat rasul Allah"-titteli projisoitiin islamin varhaisvaiheen historiankirjoitukseen - ei ole todisteita, että sanaa "kalifi" olisi käytetty hallitsijasta ennen umaijadikautta, vaikka sana mainitaan Koraanissa toisessa merkityksessä.[1]
Historia

Muhammadin kuoleman jälkeen Abu Bekr valittiin hänen seuraajakseen (myöhemmin kalifi). Asema oli alun perin vaalilla valittu, mutta siitä tuli perinnöllinen. Sunnit tunnustavat neljä ensimmäistä kalifia: Abu Bekr, Omar, Uthman ja Ali. Šiiat tunnustavat aseman periytyvän Muhammadilta suoraan Alille. Kalifin arvonimi oli osmanien sulttaanien käytössä vuodet 1517–1924, jonka jälkeen sitä ei ole käytetty.
Abu Bekr oli Muhammadin appi, joka äänestettiin asemaansa Muhammedin kuoltua vuonna 632. Hän esti islamin hajaannuksen kukistamalla Medinan kapinalliset heimot. Hänen aloittamansa sota kukisti Bysantin Syyrian ja Palestiinan provinssit ja Persian Irakin provinssin. Omar hallitsi 634–644. Hänen aikanaan islam levisi valloituksilla Syyriaan, Palestiinaan ja Egyptiin.
Othman oli Muhammedin vävy ja kalifina 644–656. Hän kuului mekkalaiseen umaijadien sukuun, joka hallitsi kalifaattia 661–750 ja Córdoban kalifaattia vuoteen 1031. Häntä syytettiin kapinoista ja juonittelusta, mistä johtuen hänet salamurhattiin.
Ali oli kalifina 656–661. Hän oli Muhammedin serkku ja naimisissa Fatiman, Muhammedin ja Khadijan tyttären kanssa. Hän on ensimmäinen šiiojen tunnustama laillinen Muhammedin seuraaja ja imaami. Ali seurasi Othmania kalifina, huolimatta Aishahin ja Muawiyan vastustuksesta. Hänet salamurhattiin. Hänen poikansa Hassan luopui arvonimestä umaijadien dynastian perustaneen Muawiyan hyväksi. Alin toinen poika Hussein johti kapinaa umaijadeja vastaan, mutta hänet surmattiin Kerbalan taistelussa vuonna 680.
Umaijadit siirsivat pääkaupungin Damaskokseen ja hallitsivat kalifaattia vuoteen 750, jolloin sen johtoon tuli Muhammadin sedästä Al-Abbasiin juurensa johtanut abbasidien dynastia. Umaijadit siirtyivät vuonna 756 Espanjaan emiireiksi, jossa ottivat uudelleen kalifin tittelin 929. Vuonna 909 Fatimaan sukunsa johtaneet fatimidit perustivat kalifaatin Tunisiaan, joka myöhemmin siirtyi Kairoon. Mongolivalloitus tuhosi abbasidien kalifaatin Bagdadissa vuonna 1258. Tämän jälkeen eräällä abbasidien Kairossa asuneilla jälkeläisillä säilyi kalifin arvo, mutta ei todellista valtaa. Kristityt tuhosivat Córdoban kalifaatin jäänteet 1492 ja osmanit valloittivat Kairon 1517.
Kun osmanit olivat valloittaneet Egyptin, Turkin sulttaanille katsottiin kuuluvan myös kalifin arvo ja sen myötä korkein hengellinen ja periaatteessa myös valtiollinen auktoriteetti koko islamilaisessa maailmassa. Tätä ei Osmanien valtakunnan ulkopuolella yleensä kuitenkaan tunnustettu.[2]
Vuonna 1923 Turkki muutettiin tasavallaksi. Abdul Mejid II:lla säilyi tämän jälkeen vielä kalifin, mutta ei enää sulttaanin arvo, eikä hänellä ollut valtiollista valtaa. Kemal Atatürk kuitenkin lakkautti kalifaatin 3. maaliskuuta 1924.[3]
Kalifin arvon tavoittelijoita esiintyi vielä tämän jälkeen. Mutta vuonna 1926 Kairossa pidetty kansainvälinen muslimien kongressi päätti, että kalifin virka pysyy avoimena, kunnes kaikki islamilaiset kansat voivat osallistua uuden kalifaatin perustamiseen.[2]
Vuoden 2014 kesäkuun lopussa jihadistisen Isis-järjestön johtaja Abu Bakr al-Baghdadi julistautui Isisin Irakissa ja Syyriassa valtaaman alueen kalifiksi.[4]
Kalifaatit
Kalifaatti on kalifin dynastia ja hallitsema alue. Eräitä kalifaatteja:
Umaijadien kalifaatti, Damaskos 661-750
Córdoban kalifaatti, Córdoba, umaijadien seuraajat Espanjassa 929-1031
Abbasidien kalifaatti, Bagdad 750-1258, myöhemmin Kairossa mamelukkien alaisuudessa 1260-1517
Šiialaisten fatimidien dynastia Pohjois-Afrikassa ja Egyptissä 909-1171, ei yleisesti hyväksytty
Osmanien valtakunta 1517-1924, käyttivät pääasiassa titteliä sulttaani
Katso myös
Luettelo kalifeista
Lähteet

*
Luokka:Islamilaiset arvonimet
Luokka:Osmanien valtakunta
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit