Question: Mikä on koko Afrikan pinta-ala?

Afrikka


Afrikka on maailman toiseksi suurin maanosa. Sen pinta-ala on 30365000 neliökilometriä,[1] joka on 20,3 prosenttia Maan maapinta-alasta. Afrikan noin 1,2 miljardia asukasta muodostaa noin 15 prosenttia ihmiskunnasta.
Afrikka koostuu useista ylätasangoista. Mantereen suurin joki on Niili, laajin järvi Victorianjärvi ja korkein vuori Kilimanjaro. Suurin osa Afrikkaa kuuluu trooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, pohjoisimmat ja eteläisimmät alueet subtrooppiseen. Pohjois-Afrikassa sijaitsee suuri Saharan aavikko, ja Keski- ja Länsi-Afrikka ovat tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Afrikassa on moni­muotoinen eläimistö, johon kuuluu suuria nisäkkäitä kuten norsuja, kirahveja, virtahepoja ja leijonia.
Afrikassa on useita tuhansia etnisiä ryhmiä. Nykyisin Afrikassa on 55 itsenäistä valtiota. Niiden rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, eivätkä perustu kansallisuuksiin tai heimoihin. Afrikan kielet voidaan jakaa neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin.
Afrikka on luonnonvaroiltaan vauras, mutta taloudeltaan köyhä maanosa. Afrikassa kulminoituvat monet maailman pahimmista ongelmista, kuten köyhyys, AIDS, ruoan ja veden puute sekä huono hallinto. Afrikkalaiset kärsivät vuosisadan siirtomaajärjestelmästä ja tätä ennen orjuudesta. Pääosa maaosan maista itsenäistyi 1960-luvulla. Sodat, epävakaus ja väestönkasvu koettelevat maanosaa nykyäänkin.
Etymologia
Antiikin kreikkalaiset kutsuivat maanosan pohjoisosaa Libya-nimellä. Ensimmäinen tunnettu Africa-maininta on 100-luvun eaa. alusta roomalaiselta runoilijalta Enniukselta. Hän viittasi sanalla Karthagon seutuun. Roomalaiset hävittivät Karthagon vuonna 146 eaa. ja nimesivät ensimmäisen Välimeren eteläpuolisen provinssinsa Africaksi. Provinssi käsitti suurin piirtein nykyisen Tunisian ja osan Algeriaa. Myöhemmin Afrikka laajentui tarkoittamaan laajempaa aluetta, mutta vasta 1400-luvulta lähtien se on tarkoittanut koko maanosaa. Afrika-nimen alkuperä saattaa olla foinikian kielen sanassa afer, musta, monikossa afri. Roomalaiset kutsuivat alueella asuneita berbereitä afreiksi.[2]
Maantiede


Afrikan pinta-ala on 30,365 miljoonaa neliökilometriä.[1]
Afrikka rajautuu pohjoisessa Välimereen, koillisessa Suezin kanavaan ja Punaiseenmereen, idässä Intian valtamereen ja lännessä Atlanttiin.[3]
Afrikan pohjoisimmasta kohdasta, Ras ben Sakkasta Tunisiassa (37°21' N), eteläisimpään, Cape Agulhasiin Etelä-Afrikassa on matkaa suunnilleen 8 000kilometriä.[4] Manteren läntisimmästä kohdasta, Kap Verden niemimaasta Senegalissa (17°33'22” W), itäisimpään kohtaan Sar Hafuniin Somaliassa (51°27'52” E), on noin 7 400kilometriä.[5]
Afrikan rantaviivan pituus on noin 26000kilometriä. Muihin maanosiin verrattuna Afrikan rannikot ovat melko suoria, ilman laajoja niemimaita tai lahtia.[5] Afrikan kaakkoisrannikolla sijaitseva Madagaskar on maailman neljänneksi suurin saari.[6]
Afrikka koostuu useista ylätasangoista, jotka Itä-Afrikan hautavajoama halkaisee mantereen itäosissa. Afrikan luoteisosissa ovat Atlasvuoret, jotka ovat geologisesti mantereen nuorinta osaa.[3] Afrikan korkein vuori on Kilimanjaro, jonka huippu on 5895 metriä merenpinnasta.[7][8]
Afrikan suurin joki on Välimereen laskeva Niili, jota pidetään noin 6690 kilometrin pituudellaan maailman pisimpänä jokena. Muita Afrikan suurimpia jokia ovat Kongojoki (4630 km), Sambesi (2735 km) ja Nigerjoki (4100 km).[3] Useimmat Afrikan suurista järvistä sijaitsevat Ison hautavajoaman alueella. Suurimpia järviä ovat esimerkiksi Victorianjärvi, Tanganjikajärvi, Njassajärvi, Albertinjärvi ja Tšadjärvi.[9]
Ilmasto ja kasvillisuusvyöhykkeet

Suurin osa Afrikkaa kuuluu trooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, pohjoisimmat ja eteläisimmät alueet subtrooppiseen. Pohjois-Afrikassa on suuri Saharan kuumuusaavikko. Sen pohjoispuolella on kapea Välimeren rannikkovyöhyke. Saharan eteläpuolella on Sahel, joka on kuiva, puoliaavikosta savanniksi asteittain muuttuva alue. Keski- ja Länsi-Afrikka ovat tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Eteläisessä Afrikassa on puoliaavikoita ja siellä Kalaharin autiomaa.[3]
Eläimistö

Pleistoseenin lopun joukkotuho vaikutti Afrikassa vähemmän kuin muissa maanosissa. Osittain tämän vuoksi Afrikka onkin tullut tunnetuksi moni­muotoisesta eläimistöstään. Siellä on maailman muihin alueisiin verrattuna huomattavan paljon suurikokoisia eläimiä, varsinkin nisäkkäitä. Sellaisia ovat petoeläimistä leijona, leopardi, gepardi ja hyeena, kasvis­syöjistä esimerkiksi afrikannorsu, kirahvi, virtahepo, kafferipuhveli ja sarvikuono. Afrikassa on myös suuri joukko antilooppilajeja sekä kädellisiä, kuten paviaanit sekä ihmis­apinoihin kuuluvat simpanssit ja gorillat. Afrikassa on myös suuria lintuja, kuten strutseja sekä matelijoita, kuten krokotiileja.
Ekologia
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP totesi vuonna 2008 metsäkadon olevan Afrikassa noin kaksi kertaa nopeampaa kuin muualla.[10] On jopa väitetty, että 90 prosenttia Länsi-Afrikan alkuperäisistä metsistä olisi jo tuhoutunut.[11] Madagaskarin alkuperäisistä metsistä 90 prosenttia on tuhoutunut sen jälkeen, kun ihmiset asuttivat saaren noin 2 000 vuotta sitten.[12] Noin 65 prosenttia Afrikan viljelysmaasta kärsii maaperän köyhtymisestä.[13]
Valtiot

Afrikan alueet:Länsi-AfrikkaPohjois-AfrikkaKeski-AfrikkaItä-AfrikkaEteläinen Afrikka
Afrikan poliittinen kartta















































































































































































































































































































































































































































































































































































































ValtioPinta-ala
(km²)Asukasluku
(2009) ellei muuta mainitaVäestötiheys
(as. / km²)PääkaupunkiViralliset kieletValtiomuotoValuuttaItä-Afrikka:638490431605365149,5278308988091 [14]322,9Bujumburakirundi, ranskatasavaltaBurundin frangi2170752438 [14]346,7Moroniškimoro, ranska, arabiatasavaltaKomorien frangi23000516055 [14]22,4Djiboutiranska, arabiatasavaltaDjiboutin frangi1213205647168 [14]46,5Asmaratigrinja, arabiatasavaltaEritrean nakfa619745826049013Jubaenglanti, arabia [15]tasavalta [15]Etelä-Sudanin punta [15]112712785237338 [14]75,6Addis AbebaamharatasavaltaEtiopian birr58265039002772 [14]66,0Nairobiswahili, englantitasavaltaKenian šillinki58704020653556 [14]35,1Antananarivoranska, malagassitasavaltaMadagaskarin ariary11848014268711 [14]120,4Lilongwenjandža, englantitasavaltaMalawin kwacha20401284264 [14]629,5Port LouisenglantitasavaltaMauritiuksen rupia Mayotte (Ranska)374223765 [14]489,7Mamoudzouranskamerentakainen paikallishallintoalueeuro80159021669278 [14]27,0MaputoportugalitasavaltaMosambikin metical Réunion (Ranska)2512743981 (2002)296,2Saint-Denis de la Réunionranskamertentakainen departementtieuro2633810473282 [14]397,6Kigaliruanda, ranska, englantitasavaltaRuandan frangi45587476 [14]192,2Victoriaranska, englanti, Seychellien kreolitasavaltaSeychellien rupia6376579832017 [14]15,4Mogadishusomalia, arabialiittotasavaltaSomalian šillinki94508741048532 [14]43,3Dodomaenglanti, swahilitasavaltaTansanian šillinki23604032369558 [14]137,1Kampalaenglanti, swahilitasavaltaUgandan šillinki75261411862740 [14]15,7LusakaenglantitasavaltaSambian kwachaKeskinen Afrikka:661325312158575418,4124670012799293 [14]10,3LuandaportugalitasavaltaAngolan kwanza47544018879301 [14]39,7Yaoundéranska, englantitasavaltaCFA-frangi6229844511488 [14]7,2Banguisango, ranskatasavaltaCFA-frangi128400010329208 [14]8,0N’Djamenaranska, arabiatasavaltaCFA-frangi3420004012809 [14]11,7BrazzavilleranskatasavaltaCFA-frangi234541068692542 [14]29,2KinshasaranskatasavaltaKongon frangi28051633441 [14]22,6Malaboranska, espanjatasavaltaCFA-frangi2676671514993 [14]5,6LibrevilleranskatasavaltaCFA-frangi1001212679 [14]212,4São ToméportugalitasavaltaSão Tomén ja Príncipen dobraPohjois-Afrikka:853302121108762224,7238174034178188 [14]14,3AlgerarabiatasavaltaAlgerian dinaari
Egypti sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Afrikassa.Siinain niemimaan itäinen osa kuuluu Aasiaan10014508047186977KairoarabiatasavaltaEgyptin punta17595406310434 [14]3,6TripoliarabiatasavaltaLibyan dinaari44655034859364 [14]78,0RabatarabiamonarkiaMarokon dirham186148430894000 (2008)17KhartumarabiatasavaltaSudanin punta16361010486339 [14]64,1TunisarabiatasavaltaTunisian dinaari Länsi-Sahara 
Länsi-Saharan asema on kiistanalainen. Marokko hallitsee aluetta suurelta osin ja on julistanut koko alueen osaksi Marokkoa. Tätä ei tunnusteta yleisesti. Polisario on toinen aluetta omanaan pitävä ryhmä.
266000405210 [14]1,5LaayounearabiatasavaltaMarokon dirhamEtelä-Afrikka:269341856406762 20,96003701990876 [14]3,3Gaboronetswana, englantitasavaltaBotswanan pula303552130819 [14]70,2MaserueteläsothomonarkiaLesothon loti39058011392629 [14]29,1Harareshona, ndebele, englantitasavalta(muun muassa Yhdysvaltain dollari)8254182108665 [14]2,6WindhoekenglantitasavaltaNamibian dollari121991249052489 [14]40,2Kapkaupunki (lakiasäätävä), Pretoria (hallinnollinen), Bloemfontein (juridinen)afrikaans, englanti, zulu, xhosa, swazi, ndebele, eteläinen sotho, pohjoinen sotho, tsonga, tswana ja vendatasavaltaEtelä-Afrikan randi173631123913 [14]64,7MbabaneswazimonarkiaLilangeniLänsi-Afrikka:6144013296186492 48,21126208791832 [14]78,0Porto-NovoranskatasavaltaCFA-frangi27420015746232 [14]57,4OuagadougouranskatasavaltaCFA-frangi4033429474 [14]107,3PraiaportugalitasavaltaKap Verden escudo32246020617068 [14]63,9YamoussoukroranskatasavaltaCFA-frangi113001782893 [14]157,7BanjulenglantitasavaltaGambian dalasi23946023832495 [14]99,5AccraenglantitasavaltaGhanan cedi24585710057975 [14]40,9ConakryranskatasavaltaGuinean frangi361201533964 [14]42,5BissauportugalitasavaltaCFA-frangi1113703441790 [14]30,9MonroviaenglantitasavaltaLiberian dollari124000012666987 [14]10,2BamakoranskatasavaltaCFA-frangi10307003129486 [14]3,0NouakchottarabiatasavaltaMauritanian ouguiya126700015306252 [14]12,1NiameyranskatasavaltaCFA-frangi923768149229090 [14]161,5AbujaenglantiliittotasavaltaNigerian naira Saint Helena (Britannia)4107637 [14]14,4Jamestownenglantimerentakainen alueSaint Helenan punta19619013711597 [14]69,9DakarranskatasavaltaCFA-frangi717406440053 [14]89,9FreetownenglantitasavaltaSierra Leonen leone567856019877 [14]106,0LoméranskatasavaltaCFA-frangiYhteensä:303686091001320 28133,0

Historia

Afrikan esihistoria alkaa aiemmin kuin minkään muun mantereen; arkeologisten löytöjen mukaan nykyihminen kehittyi Itä-Afrikassa. Esihistoriallisena aikana siellä ei sen enempää kuin muuallakaan ollut järjestäytyneitä kansallisvaltioita vaan metsästäjä-keräilijäheimot, kuten sanit (busmannit) asuttivat mannerta. Noin 10000 vuotta sitten alkoi maanviljely ja kotieläimiä kesytettiin. Maanviljelijät asettuivat paikalleen asumaan. Runsaampi ravinto mahdollisti väestönkasvun. Monin paikoin tehtiin runsaita kalliomaalauksia.[16]
Historiallinen aika alkoi noin 3300 eaa. Egyptissä. Muita vanhan ja antiikin ajan suuria valtioita olivat Nubian kuningaskunta, Karthago ja Aksum. Kahden viimeisen vuosisadan aikana ennen ajanlaskumme alkua Rooman valtakunta valloitti vähitellen koko Pohjois-Afrikan. 600-luvulla alueen valloittivat arabit, minkä jälkeen arabian kieli ja islam tulivat vähitellen vallitseviksi koko alueella.[17] Myöhempinä aikoina islam on levinnyt laajalle Saharan eteläpuolellekin, jossa kuitenkin jo aikaisemmin kristinuskoon kääntynyt Etiopia on jäänyt kristilliseksi saarekkeeksi nykyaikaan saakka.
Eteläisemmässä Afrikassa tapahtui noin 2000 eaa. – 1000 jaa. bantuekspansio, jossa nykyisen Länsi-Afrikan alueella Guineanlahdella asuvat bantukansat levisivät etelään Kongon ja Sambesin sademetsiin sekä Kalaharin autiomaahan aina Oranjejoelle nykyiseen Etelä-Afrikan tasavaltaan. He levittivät mukanaan raudan valmistustaidon.[18]
Keskiajalla Afrikassa oli monia kuningaskuntia, kuten Ghana, Kanem, Songhai, Benin ja Mali. Kaupankäynti oli suurta, pohjoisesta Saharan alueelta karavaanit toivat hevosia, tekstiilejä ja Saharan kaivosten suolaa, etelästä Senegalin ja Nigerin kultaa, kolapähkinöitä ja orjia. Vauraus kasvatti kuningaskuntien varoja ja islaminuskoiset karavaanarit perustivat kouluja ja moskeijoita. He eivät tehneet käännytystyötä, mutta kuninkaat huomasivat heidän hyödyllisyytensä. Islamin mukana maihin levisi luku- ja kirjoitustaito. Malin kuningas Mansa Musa teki vuonna 1324 Euroopassa saakka huomiota herättäneen pyhiinvaellusmatkan Mekkaan suuren ja loisteliaan seurueen kanssa.[19]
Vuonna 1482 portugalilaiset perustivat kauppa-aseman Guineanlahden rannalle.[17] Pääasialliset kaupan kohteet olivat orjat, kulta, norsunluu ja mausteet. Eurooppalaisten levittäytyessä Amerikkaan orjia haettiin Afrikasta työvoimaksi maatiloille.
Turkki valloitti 1500-luvulla koko Pohjois-Afrikan Marokkoa lukuun ottamatta. Vuonna 1830 se kuitenkin menetti Algerian Ranskalle ja myöhemmin Euroopan maille muutkin afrikkalaiset alueensa, viimeisenä Libyan Italialle vuonna 1912. Samana vuonna myös siihen saakka itsenäisenä pysynyt Marokko joutui Ranskan miehittämäksi.
Afrikan valloitukseksi kutsutaan ajanjaksoa 1880-luvulta ensimmäiseen maailmansotaan. Afrikan rannikoilla useilla Euroopan mailla oli ollut siirtomaita ennestäänkin, mutta tuona aikana Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Saksa, Belgia, Italia, Portugali ja Espanja jakoivat keskenään lähes koko Afrikan. Maanosaan jäi lopulta vain kaksi itsenäistä valtiota, Liberia ja Etiopia.[20]
1800-luvun Euroopan teollistuneet valtiot halusivat vallata alueita, joilta ne saisivat halpoja raaka-aineita ja työvoimaa. Siirtomaiden hankkimista alettiin pitää vallan tunnusmerkkinä. Länsimaalaiset pyrkivät levittämään Afrikkaan myös omaa elämäntapaansa. Afrikkalaisilla ei katsottu olevan samaa ihmisarvoa kuin valloittajilla.
Siirtomaat itsenäistyivät toisen maailmansodan jälkeen, useimmat 1960-luvulla. Nykyisin Afrikassa on 55 itsenäistä valtiota. Niiden rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, eivätkä perustu kansallisuuksiin tai heimoihin. Myös Afrikan maiden viralliset kielet ja useissa tapauksissa pääuskonnotkin ovat peräisin siirtomaa-ajalta.
Vuonna 1963 perustettiin Afrikan yhtenäisyysjärjestö OAU tukemaan Afrikan maiden yhteistyötä ja itsenäistymispyrkimyksiä. Vuonna 2002 sen korvasi Afrikan unioni, jonka tavoitteena on tiivis taloudellinen ja poliittinen yhteistyö.[21]
Väestö ja kulttuuri
Väestö

Unicefin mukaan Afrikan väkiluku vuonna 2014 on noin 1,2 miljardia.[22] Vuonna 2006 väkiluvuksi arvioitiin 924 miljoonaa.[23]
Afrikassa on useita tuhansia (tarkkaa lukumäärää ei voi määrittää) erilaisia yhteisöjä ja etnisiä ryhmiä, joilla on omat kulttuurinsa, kielensä, uskontonsa ja historiansa. Ryhmien rajat eivät ole selviä varsinkaan ulkopuoliselle. Useimmat afrikkalaiset puhuvat useampaa kuin yhtä kieltä. Viime vuosisatoina etnisiä ja kulttuurillisia eroja on vuoroin korostettu, vuoroin vähätelty poliittisista syistä.[1] Pohjois-Afrikka on arabikulttuurin leimaama ja Saharan eteläpuolella on runsaasti erilaisia mustia väestöryhmiä.
Väestönkasvuennusteita
Afrikan väkiluvun odotetaan kasvavan vuoteen 2025 mennessä 1,4 miljardiin.[23] Afrikan väestö kasvaa noin 20 miljoonalla vuodessa. Afrikan väkiluku oli vuonna 1950 vain 260 miljoonaa eli kolmannes Euroopan silloisesta väestöstä. Unicefin vuonna 2014 julkaisema raportti ennusti nopeampaa väestönkasvua ja seuraavalle 35 vuodelle jopa 1,8 miljardia syntyvää lasta. Ennusteen mukaan vuoteen 2050 mennessä Afrikassa on yli miljardi alle 18-vuotiasta lasta, mikä on lähes 40 prosenttia kaikista maailman lapsista. Vuonna 2100 afrikkalaisia on tämän skenaarion mukaan neljä miljardia, joista miljardi Nigeriassa.[24]
Kielet


Afrikan kielet jaetaan usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Niiden lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä.[25]
Taide ja muu kulttuuri

Saharan eteläpuolisen Afrikan taiteen eri muodot, tarkoitukset ja käytännöt ovat niin monimuotoisia, ettei voida helposti puhua mistään yleisafrikkalaisesta taiteesta. Joitain afrikkalaisen taiteen yleispiirteitä ovat pyrkimys uudistumiseen ja luovuuteen, visuaalinen abstrahointi ja konventionaalisuus, tasapainoisen sommittelun ja asymmetrian yhdistely, kuvanveiston tärkeä asema, ihmiskehon muuttaminen ja koristelu, sekä merkitysten monilukuisuus. Afrikan perinteisen taiteen perusosia ovat esiintyminen ja kokoontuminen, joissa yhdistyvät dynaamisesti ja merkityksellisesti musiikki, tanssi, pukeutuminen ja kehonkoristelu, maskit ja kuvanveisto.[26]

Talous

Maatalous
Yli puolet Afrikan väestöstä saa elantonsa maanviljelyksestä. Omavaraistalous on yleistä. Vientitulot saadaan usein plantaasituotteista. Riisiä, maissia ja vehnää viljellään sateisilla ja keinokastelluilla alueilla. Muita suuria viljelytuotteita ovat esimerkiksi hedelmät, tee, kahvi, maapähkinät ja tupakka. Trooppisista metsistä saadaan arvopuita, kuten mahonkia.[27]
Teollisuus
Afrikassa ei ole varsinaisia teollisuusmaita. Maanosa on luonnonvaroiltaan rikas, mutta louhitut mineraalit päätyvät lähes kokonaisuudessaan jalostamatta vientiin. Useat Afrikan valtiot saavat yli puolet vientituloistaan yhdestä kauppatavarasta. Suurimmat öljyntuottajat ovat Algeria, Libya ja Nigeria. Maakaasun tuottajia ovat Algeria, Libya ja Egypti. Keski-Afrikasta eteläiseen Afrikkaan ulottuu rikas malmiesiintymä, josta saadaan kuparia, sinkkiä, lyijyä ja rautamalmia. Etelä-Afrikka tuottaa lisäksi kultaa ja platinaa, ja eteläisen Afrikan alueelta louhitaan timantteja. Keski-Afrikan tasavalta tuottaa uraania. Jalostusteollisuutta on Etelä-Afrikassa, Egyptissä ja Keniassa.[28]
Köyhyys
Afrikka on maailman asutetuista mantereista selvästi köyhin ja nykyään keskimääräisesti köyhempi kuin 30 vuotta sitten.[29] YK:n 175 maata käsittävässä raportissa ”Human Development Report” vuodelta 2003 25 viimeistä sijaa olivat afrikkalaisia valtioita.[30]
Afrikan nykyisen köyhyyden juuret ovat paikoin historiassa.[31] Afrikan heikon taloudellisen tilanteen merkittävimpiä syitä ovat olleet epävakaa siirtyminen pois kolonialismista, kylmä sota, poliittisen korruption kasvu ja despotismi sekä protektionismi. Afrikan talouskehitys on polkenut paikallaan verrattuna Kiinan, Intian ja Etelä-Amerikan nopeaan talouskasvuun, joka on nostanut miljoonia ihmisiä köyhyysrajan yläpuolelle. Afrikan talous on jopa taantunut ulkomaankaupalla, investoinneilla ja BKT:lla mitattuna. Köyhyydellä on kauaskantoisia vaikutuksia, kuten alhainen elinikä, väkivalta ja epävakaus. Vuosikymmenten aikana Afrikan taloutta on yritetty useasti kasvattaa, mutta huonolla menestyksellä.[32]
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Martin, Penny & Olds, Margaret (toim.)| title = Geographica – suuri maailmankartasto: maanosat, maat, kansat| publisher = Könemann| year = 2000| isbn = 3-8290-2481-9}}
Viitteet

Kirjallisuutta
Teppo, Annika (toim.): Afrikan aika Näkökulmia Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan. Gaudeamus, 2011
Paloheimo, Eero: Tämä on Afrikka. WSOY, 2007.
Aiheesta muualla


*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit