Question: Kuka on voittanut eniten kultamitaleita telinevoimistelun olympiakisoissa?

Olympialaiset



Olympialaiset ovat suuret kansainväliset ja monilajiset urheilukilpailut. Ne järjestetään kahden vuoden välein niin, että kesäolympialaiset ja talviolympialaiset vuorottelevat. Olympiakisat keskittyvät yhden kaupungin ympärille ja niiden pitopaikan määrää Kansainvälinen olympiakomitea.
Historia

Nykyaikaiset olympialaiset perustuvat antiikin aikana Olympiassa Kreikassa järjestettyjen Olympian kisojen perintöön. Kreikassa järjestettiin 1800-luvulla myös neljät Zappaan olympialaiset, joita pidetään nykyaikaisten olympialaisten edeltäjinä samoin kuin englantilaisia Wenlockin olympialaisia kisoja.
Nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin ensimmäisen kerran Ateenassa vuonna 1896. Ensimmäisistä kisoista asti jokaisissa olympialaisissa ovat olleet mukana vain miekkailu, pyöräily, uinti, voimistelu ja yleisurheilu (soutu olisi listalla ellei lajia olisi peruutettu huonon sään vuoksi vuonna 1896).
Vuodesta 1924 alkaen kisat on jaettu erillisiin kesä- ja talviolympialaisiin ja vuoteen 1992 saakka kesä- ja talvikisat järjestettiin samana vuonna. Tämän jälkeen rytmiä muutettiin siten, että seuraavat talvikisat olivat 1994 ja siitä lähtien neljän vuoden välein.[1]
Vuosina 1912–1948 järjestettiin olympiakisojen yhteydessä myös olympiakisojen taidekilpailuja, ja senkin jälkeen on taidetapahtumia toisinaan järjestetty kisojen ohessa.
Osallistumisoikeus
Nykyaikaisiin olympialaisiin saivat alun perin osallistua vain amatöörit eli kilpailijat, jotka harjoittavat urheilua ilman taloudellisen hyödyn tavoittelua. Avery Brundagen puheenjohtajakauden jälkeen 1970-luvulta lähtien Kansainvälinen olympiakomitea alkoi suhtautua ammattilaisurheilijoihin entistä suopeammin kasvattaakseen olympialaisten taloudellista tuottoa.[2] Vuonna 1988 ammattilaisurheilijat saivat muutamaa lajia lukuun ottamatta täyden osanotto-oikeuden olympialaisiin[3].
Vuonna 1960 otettiin olympialaisten useimpiin lajeihin käyttöön karsintaraja, joka urheilijan tulee saavuttaa halutessaan osallistua kisoihin. Yleisurheilussa ja uinnissa on käytössä karsintarajat. Muissa lajeissa kisapaikat jaetaan karsintakilpailujen tai ranking-listojen perusteella. Jokaisella Kansainvälisen olympiakomitean jäsenmaalla on silti oikeus lähettää olympialaisiin yksi urheilija (kesäolympialaisiin yksi yleisurheilija ja yksi uintiurheilija), vaikka urheilija ei olisikaan selvittänyt karsintarajoja.
Luettelo olympiakisoista
Kesäolympialaiset


Kesäolympialaiset 1896, Ateena, Kreikka
Kesäolympialaiset 1900, Pariisi, Ranska
Kesäolympialaiset 1904, Saint Louis, Yhdysvallat
Kesäolympialaiset 1908, Rooma, Italia > Lontoo, Britannia
Kesäolympialaiset 1912, Tukholma, Ruotsi
Kesäolympialaiset 1916, Berliini, Saksa: ei järjestetty ensimmäisen maailmansodan takia
Kesäolympialaiset 1920, Antwerpen, Belgia
Kesäolympialaiset 1924, Pariisi, Ranska
Kesäolympialaiset 1928, Amsterdam, Alankomaat
Kesäolympialaiset 1932, Los Angeles, Yhdysvallat
Kesäolympialaiset 1936, Berliini, Saksa
Kesäolympialaiset 1940, Tokio, Japani > Helsinki, Suomi: ei järjestetty toisen maailmansodan takia
Kesäolympialaiset 1944, Lontoo, Britannia: ei järjestetty toisen maailmansodan takia
Kesäolympialaiset 1948, Lontoo, Britannia
Kesäolympialaiset 1952, Helsinki, Suomi
Kesäolympialaiset 1956, Melbourne, Australia
Kesäolympialaiset 1960, Rooma, Italia
Kesäolympialaiset 1964, Tokio, Japani
Kesäolympialaiset 1968, Meksiko, Meksiko
Kesäolympialaiset 1972, München, Saksa
Kesäolympialaiset 1976, Montreal, Kanada
Kesäolympialaiset 1980, Moskova, Neuvostoliitto
Kesäolympialaiset 1984, Los Angeles, Yhdysvallat
Kesäolympialaiset 1988, Soul, Etelä-Korea
Kesäolympialaiset 1992, Barcelona, Espanja
Kesäolympialaiset 1996, Atlanta, Yhdysvallat
Kesäolympialaiset 2000, Sydney, Australia
Kesäolympialaiset 2004, Ateena, Kreikka
Kesäolympialaiset 2008, Peking, Kiina
Kesäolympialaiset 2012, Lontoo, Britannia
Kesäolympialaiset 2016, Rio de Janeiro, Brasilia
Kesäolympialaiset 2020, Tokio, Japani
Kesäolympialaiset 2024, Pariisi, Ranska
Kesäolympialaiset 2028, Los Angeles, Yhdysvallat
Talviolympialaiset


Talviolympialaiset 1924, Chamonix, Ranska
Talviolympialaiset 1928, Sankt Moritz, Sveitsi
Talviolympialaiset 1932, Lake Placid, Yhdysvallat
Talviolympialaiset 1936, Garmisch-Partenkirchen, Saksa
Talviolympialaiset 1940, Sapporo, Japani > Sankt Moritz, Sveitsi > Garmisch-Partenkirchen, Saksa: ei järjestetty toisen maailmansodan takia
Talviolympialaiset 1944, Cortina d'Ampezzo, Italia: ei järjestetty toisen maailmansodan takia
Talviolympialaiset 1948, Sankt Moritz, Sveitsi
Talviolympialaiset 1952, Oslo, Norja
Talviolympialaiset 1956, Cortina d'Ampezzo, Italia
Talviolympialaiset 1960, Squaw Valley, Yhdysvallat
Talviolympialaiset 1964, Innsbruck, Itävalta
Talviolympialaiset 1968, Grenoble, Ranska
Talviolympialaiset 1972, Sapporo, Japani
Talviolympialaiset 1976, Innsbruck, Itävalta
Talviolympialaiset 1980, Lake Placid, Yhdysvallat
Talviolympialaiset 1984, Sarajevo, Jugoslavia
Talviolympialaiset 1988, Calgary, Kanada
Talviolympialaiset 1992, Albertville, Ranska
Talviolympialaiset 1994, Lillehammer, Norja
Talviolympialaiset 1998, Nagano, Japani
Talviolympialaiset 2002, Salt Lake City, Yhdysvallat
Talviolympialaiset 2006, Torino, Italia
Talviolympialaiset 2010, Vancouver, Kanada
Talviolympialaiset 2014, Sotši, Venäjä
Talviolympialaiset 2018, Pyeongchang, Korean tasavalta
Talviolympialaiset 2022, Peking, Kiina
Olympiaboikotit

Useat maat boikotoivat kesäolympiakisoja vuosina 1956, 1976, 1980 ja 1984. Vuoden 1956 boikotti liittyi Unkarin kansannousuun ja Suezin kriisiin, vuoden 1976 boikotti liittyi Etelä-Afrikan rotusortoon, vuoden 1980 boikotti Neuvostoliiton Afganistanin sotaan ja vuoden 1984 boikotti oli vastatoimi vuoden 1980 boikotille. Näitä vuosia ennenkin olympiakisoissa oli koettu pienempiä boikotteja.

Maat, jotka boikotoivat 1956 kisoja, on korostettu sinisellä.
Maat, jotka boikotoivat 1976 kisoja, on korostettu sinisellä.
Maat, jotka boikotoivat 1980 kisoja, on korostettu sinisellä.
Maat, jotka boikotoivat 1984 kisoja, on korostettu sinisellä.

Olympiasymbolit
Olympiarenkaat
Olympiatunnuksen muodostavat viisi toisiinsa yhdistyvää rengasta, joiden esikuva löydettiin vanhasta alttarista Olympian raunioilta. Olympiarenkaat ovat maailman tunnetuin tuotemerkki. Tunnuksen suunnitteli nykyaikaisten olympialaisten isä Pierre de Coubertin. Aluksi renkaat olivat ketjuna viisi rengasta peräkkäin, kun nykyään ne ovat kahdessa kerroksessa. Kansainvälisen Olympiakomitean mukaan olympiarenkaat kuvastavat viittä maailman maanosaa, jotka olympian henki yhdistää (renkaat yhdessä toisiinsa), sekä urheilijoita, jotka eri puolilta maailmaa kokoontuvat yhteen olympialaisten ajaksi.
Renkaiden symboliikasta on ollut myös muita tulkintoja:
Renkaat kuvaavat sitä, että antiikin aikaan kisat kestivät viisi päivää.
Renkaat kuvaavat antiikin olympialaisten tärkeintä ja arvostetuinta lajia, viisiottelua.
Renkaat kuvaavat de Coubertinin käsitystä siitä, että urheilu kehittää viittä elämän aluetta (oma-aloitteisuutta, sitkeyttä ja peräänantamattomuutta, tehokkuutta, täydellisyyden tavoittelua ja vaaran halveksuntaa).
Olympialipun kuusi eri väriä (renkaiden värit+pohjana valkoinen) edustavat maailman kansoja, sillä vähintään yksi lipun väreistä löytyy kaikkien maailman valtioiden lipuista.
Olympiatuli
Koska nykyaikaiset olympiakisat jatkavat antiikin olympiakisojen perinnettä, olympiatuli sytytetään ennen kisoja auringonsäteistä Olympian lehdossa Kreikassa, josta se kuljetetaan kisapaikalle. Ensimmäinen soihtuviesti Olympiasta olympialaisten isäntäkaupunkiin järjestettiin Berliinin olympialaisten yhteydessä 1936.
Olympiamotto
Olympialaisten tunnus on Citius, altius, fortius, joka tarkoittaa nopeammin, korkeammalle, voimakkaammin.
Olympiamitalit

Olympiakisojen lajien kolme parasta saavat mitalin: ensimmäinen kultaisen, toinen hopeisen ja kolmas pronssisen. Kahdeksan parasta saavat kunniakirjan.[4] Jokainen olympialaisiin osallistuva urheilija saa muistomitalin.
Olympiamitali on halkaisijaltaan vähintään 6 senttimetriä ja paksuudeltaan vähintään 3 millimetriä[4]. Kultamitalin kultapitoisuus oli vuoden 2012 kesäolympiakisoissa 1,36 % eli 6 grammaa. Mitalista 93 % oli hopeaa ja 6 % kuparia. Olympialaisten kultamitalin kultapitoisuus on vähentynyt kisa kisalta, ja vielä vuosien 1904, 1908 ja 1912 olympiakisoissa mitali oli täyskultaa, tosin nykyistä pienempi.[5] Kultamitaleita jaettiin ensimmäisen kerran vuoden 1904 kesäolympiakisoissa; edellisissä kisoissa voittajat olivat saaneet kullatun pronssiplakaatin[4].
Olympiahymni
Nykyisin käytössä oleva alkuperäinen Ateenan olympialaisiin 1896 tehty olympiahymni on kreikkalaisten Spyrídon Samáraksen säveltämä ja Kostís Palamáksen sanoittama.
Olympiamaskotti
Vuodesta 1968 alkaen on useimpia olympiakisoja varten suunniteltu oma maskotti, yleensä eläin- tai ihmishahmo. Maskotti on yleensä ollut sellainen, että se on jollain tavalla liittynyt kyseiseen maahan missä kisat pidetään, esim. Venäjällä Miska-karhu tai Kanadassa Amik-majava.[6]
Ensimmäinen maskotti nähtiin Grenoblen talvikisoissa vuonna 1968, missä Schuss-niminen yksijalkainen hiihtäjähahmo esiintyi kuvissa ja leluissa. Virallisen kisamaskotin tittelin sai kuitenkin vasta Münchenin vuoden 1972 kesäkisojen maskotti Waldi.
Olympiavala
Olympiavala on olympialaisten avajaisissa lausuttava juhlallinen ja rituaalinen lupaus, jonka yksi urheilija lausuu kaikkien urheilijoiden ja yksi tuomari kaikkien tuomarien puolesta.
Mitalitilastoja

Menestyneimmät urheilijat

* Ray Ewryn mitalien määrä riippuu siitä, lasketaanko vuoden 1906 kesäolympialaisten (välikisat) mitaleja mukaan.
Eniten mitaleita saavuttaneet urheilijat

Eniten kultamitaleita yksissä kisoissa saavuttaneet urheilijat

Kultamitali useimmissa peräkkäisissä kisoissa

Gerevichin ja Kovácsin saavutukset tekee ainutlaatuisiksi se, että heiltä jäivät väliin kahdet kisat toisen maailmansodan takia.
Eniten mitaleita yksissä kisoissa saavuttaneet urheilijat

Muita mitalisaavutuksia
Voittanut mitalin sekä kesä- että talviolympialaisissa
Mitalit kesä- ja talvilajissa
Edward ”Eddie” Eagan, Yhdysvallat, kultaa nyrkkeilyssä vuonna 1920 ja rattikelkkailussa vuonna 1932.
Christa Luding-Rothenburger, Saksa, (pikaluistelu ja ratapyöräily), samalla ensimmäinen saavutukseen yltänyt naisurheilija. Lisäksi hän jäi olympiahistoriaan ainoana mitalin samana vuonna sekä kesä- että talviolympialaisista voittaneena urheilijana.
Clara Hughes, Kanada, (pyöräily ja pikaluistelu)
Jacob Tullin Thams, Norja, (mäkihyppy ja purjehdus)
Lauryn Williams, Yhdysvallat (pikajuoksu ja rattikelkkailu)
Mitalit talvilajissa
Gillis Grafström, Ruotsi, kultaa taitoluistelussa 1920, 1924, 1928 ja hopeaa 1932. Taitoluistelu oli kesäkisojen ohjelmassa 1920, sen jälkeen talvikisoissa. Grafström oli myös ensimmäinen joka voitti sekä kesä- että talvikisoissa kultaa, tai ylipäätänsä mitalin sillä pariluistelu jossa Ludovika ja Walter Jakobsson ottivat 1924 hopeaa oli seuraavana päivänä miesten luistelun jälkeen.
Ludovika Jakobsson ja Walter Jakobsson, Suomi, taitoluistelu, 1920 taitoluistelu oli kesäkisoissa, 1924 talvikisoissa.
Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Herbert Drury ja Frank Synott, hopealla Antwerpenissa 1920 ja Chamonix’ssa 1924
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä
Eniten kesäolympiakisoja
Miehet:
10 Ian Millar, Kanada, ratsastus, 1972–2012 [7]
Naiset:
8 Josefa Idem, Saksa / Italia, melonta, 1984–2012
Eniten vuosia kultamitalien välillä
Miehet:
28 vuotta Aladár Gerevich, Unkari, miekkailu 1932–1960
Naiset:
24 vuotta Birgit Fischer, DDR/Saksa, melonta, 1980–2004
Vanhimmat kultamitalistit
Miehet:
64 v 8 kk 14 pv Oscar Swahn, Ruotsi, ammunta, 1912[8]
Naiset:
54 v 8 kk 1 pv Sybil Newall, Iso-Britannia, jousiammunta, 1908
Nuorimmat kultamitalistit
Miehet:
Korkeintaan 12-vuotias tuntematon ranskalaispoika hollantilaisten perämiehenä, kaksikkosoutu, 1900[9]
13 v 9 kk 9 pv Klaus Zerta, GER, soutu, 1960
Naiset:
13 v 8 kk 25 pv Marjorie Gestring, USA, uimahypyt, 1936
Vanhimmat tunnetut osallistujat
Miehet:
72 v 9 kk 6 pv Oscar Swahn, Ruotsi, ammunta, 1920
Naiset:
70 v 5 pv Lorna Johnstone, GBR, ratsastus, 1972
Nuorimmat tunnetut osallistujat
Miehet:
10 v 7 kk 5 pv Dimitrios Lundras, GRE, voimistelu, 1896
Naiset:
11 v 8 kk 28 pv Luigina Giavotti, ITA, voimistelu, 1928
Muita
Kaikkien aikojen ensimmäinen olympiavoittaja oli Ateenan kisoissa 1896 kolmiloikan voittanut James B. Connolly.[10]
Katso myös
Olympialaisten mitalitilasto maiden mukaan
Luettelo Kansainvälisen olympiakomitean jäsenmaista
Luettelo olympialajeista
Nuorten olympialaiset
Suomi kesäolympialaisissa
Paralympialaiset
Deaflympics
Special Olympics
Shakkiolympialaiset
Lähteet
David Wallechinsky: The Complete Book of the Olympics
Viitteet

Kirjallisuutta
Lasse Erola: Omituiset olympialaiset
Aiheesta muualla




Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit