Question: Missä Juupajoki sijaitsee?

Juupajoki






Juupajoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä,[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä.[2] Juupajoen naapurikunnat ovat Jämsä, Mänttä-Vilppula, Orivesi ja Ruovesi. Juupajoki on väkiluvultaan Pirkanmaan maakunnan pienin kunta.
Luonto
Pinnanmuodot
Kunnan länsi- ja eteläosat ovat melko alavia ja vastaavasti itä- ja pohjoisosassa korkeuserot ovat melko suuria. 
Vesistöt
Juupajoen alue kuuluu miltei kokonaan Längelmäveden reitin vesialueeseen, mutta välissä on aika monta jokea ja järveä.[3] Pääosa Juupajoesta kuuluu Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen sisällä Leppähampaanjoen valuma-alueeseen.  Kunnan suurimpia järviä ovat Mellinselkä (200,47 ha, osaksi Oriveden puolella), Kopsamo (98,84 ha), Muhujärvi (159,1 ha) ja Iso-Liesi (122,37 ha), jotka kaikki sijaitsevat kunnan itäosassa.[4]
Ilmasto

Historia
Juupajoki sijaitsee aivan Hämeen ja Keski-Suomen rajalla. Juupajoen alue oli keskiajalle saakka kangasalalaisten erämaa-aluetta ja se luettiin Kangasalan suurpitäjään, johon Juupajoen ohella kuuluivat myöhemmät Orivesi, Eräjärvi ja Kuorevesi sekä osia Kuhmalahdesta ja Längelmäestä. Kuningas Kustaa Vaasa lakkautti erämaaomistukset 1500-luvun puolivälissä, minkä jälkeen Juupajoen seudulle alkoi sijoittua uudisasukkaita. Vuoden 1540 tienoilla asutusta oli vain kahdessa kylässä, mutta 30 vuotta myöhemmin lueteltiin jo 11 kylää, joihin kuului yhteensä 27 taloa. Kuitenkin monet talot menettivät veronmaksukykynsä, jopa asukkaansakin, 1600-luvulla pitkiksi ajoiksi. Muistona tästä on kunnan paikannimistössä monta Autio-nimeä.[3]
Juupajoen länsiosan kautta kulki jo vuosisatoja sitten vanha maantie Orivedeltä Ruoveden ja Virtain kautta Pohjanmaalle. Pitäjän liikenneolot paranivat huomattavasti, kun rautatie Tampereelta Haapamäen kautta Seinäjoelle, niin kutsuttu vanha Pohjanmaan rata, avattiin liikenteelle vuonna 1883. Rautatien ansiosta Korkeakoskesta tuli kunnan keskustaajama, ja sinne perustettiin saha, nahkatehdas ja kenkätehdas vuonna 1894. Kenkätehdas siirtyi vuorineuvos Emil Aaltosen omistukseen vuonna 1926 ja se työllisti 1960-luvulla liki 250 henkilöä. Korkeakosken kenkätehdasta kutsuttiin aikoinaan "suutarien korkeakouluksi", koska se toimi kenkäteollisuuden työntekijöiden koulutuspaikkana. Hyytiälän metsäasema kunnan länsiosassa on vuodesta 1910 lähtien toiminut Helsingin yliopiston metsäylioppilaiden harjoittelupaikkana.[3]
Kirkollisesti Juupajoki kuului Kangasalasta erotettuun Oriveteen, jonka Juupa-nimiseksi rukoushuonekunnaksi se erotettiin senaatin päätöksellä vuonna 1860. Juupajoesta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1904 ja ensimmäisen oman kirkkoherran se sai vuonna 1913, jolloin Oriveden kirkkoherra vaihtui. Salokunnan kylässä oli ilmeisesti jo 1700-luvulla vaatimaton kirkkotupa. Juupajoen kirkko on rakennettu vuonna 1838. Korkeakoskella on oma, vuonna 1951 rakennettu kyläkirkko.[3]
Juupajoen vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson ja se on vahvistettu vuonna 1957.[5] Sen kuva-aiheina olevat vuota ja kuusenhavu viittaavat Korkeakosken nahkateollisuuteen ja Hyytiälän metsäaseman metsäopetukseen.
Juupajoelle asutettiin viime sotien jälkeen Valkjärven siirtoväkeä.[6][7]
Kulttuuri
Kulttuuriympäristö
Juupajoen historiallisista kohteista Kallenaution kestikievari[8], Korkeakosken tehdasyhdyskunta[9], Lylyn rautatieasema[10] ja Helsingin yliopiston Hyytiälän metsäasema[11] ovat Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä.[12] Luettelon aiempaan versioon vuodelta 1993 kuului Juupajoelta lisäksi Kopsamon - Sahrajärven kulttuurimaisema.[12][13]
Kulttuuriset viittaukset
Juupajoella syntyneen kirjailija Juhani Syrjän isästään Juho Syrjästä kirjoittamassa monologiromaanisarjassa Juho Juupajoen Korkeakoski, jossa Juho Syrjän perhe asui pitkään, on yksi romaanin tapahtumapaikoista. Yhtymäkohtia Korkeakoskeen on myös Juhani Syrjän veljen, kirjailija Jaakko Syrjän romaanissa Kertomuksia radan varrelta.[14]
Juupajoen naapuripaikkakunnalla Orivedellä syntyneen sarjakuvapiirtäjä Tarmo Koiviston Mämmilä-sarjakuvissa Orivettä muistuttavan Mämmilän naapuripaikkakuntina esiintyvät Urovesi ja Eipäjoki.
Nähtävyydet
Juupajoen nähtävyyksiin kuuluu 1928 toimintansa lopettanut ja vuonna 1958 museoksi avattu Kallenaution kestikievari kantatie 66:n varrella. Kirjailija Zachris Topelius oli Kallenautiossa aikanaan usein nähty kävijä. Lisäksi Juupajoella on Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseo, Lylyn Varikolla toimiva Lylyn Viestivarikon Museo sekä Juupajoen rotko. [15]
Juupajoella sijaitsee hiihtokeskus Juupavaara. Se sijaitsee Pirkanmaan ja koko Etelä-Suomen korkeimmalla kohdalla, Venäläisvuorella 232,5 metriä merenpinnan yläpuolella.
Ruokakulttuuri
Juupajoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ruisjauhosta keitetty vesivelli sekä perunasose-ohrajauhotaikinasta leivotut kaltikaiset eli pernakilsut.[16]
Liikenne
Kunnan alueella sijaitsee Juupajoen seisake sekä Korkeakosken rautatieasema. Matkustajajunat pysähtyvät ainoastaan Juupajoen seisakkeella. Seisakkeella pysähtyy päivittäin kuusi junavuoroa; kolme Tampereen suuntaan ja kolme Haapamäen suuntaan. Haapamäen suunnan junavuoroista kahden vuoron pääteasema on Keuruu ja yhden vuoron pääteasema on Vilppula, josta on taksiyhteys Haapamäen kautta Keuruulle. Kunnan kautta kulkevat kantatie 58 Orivedeltä Mänttään ja kantatie 66 Orivedeltä Virroille sekä rautatie Orivedeltä Haapamäelle.  Juupajoelta on matkaa Tampereelle 55 kilometriä, Jyväskylään 115 kilometriä, Orivedelle 15 kilometriä ja Mänttään 35 kilometriä. Lähin lentokenttä on Tampere-Pirkkalan lentoasema.
Koulut
Juupajoen koulukeskus, Kirkonkylän koulu. 
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Juupajoella on aiemmin ollut kolme taajamaa: Korkeakoski, Lyly ja Kopsamo (kirkonkylä), joista Korkeakoski on ollut asukasluvultaan suurin.
Vuoden 2017 lopussa Juupajoella oli 1 904 asukasta, joista 869 asui taajamissa, 1 011 haja-asutusalueilla ja 24 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Juupajoen taajama-aste on 46,2 %.[17] Juupajoen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Korkeakoskeen, jossa oli vuoden 2017 lopussa 869 asukasta.[18]
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Juupajoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[19]
Oriveden seurakunta
Juupajoen kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Oriveden kaupungin alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Juupajoen alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.[20]
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Juupajoen kunnan nykyisellä alueella.[19]
Juupajoen seurakunta (liitetty Oriveden seurakuntaan 2015)
Kylät
Juupajoen kyliä ovat Aakkola, Haavisto, Hirvijärvi, Hoivala, Hulipas, Hyytiälä, Höyde, Kihlala, Kokkila, Kopsamo, Korkeakoski, Lylyjärvi, Melli, Pirttikangas, Porvola, Pylkki (Pylkinautio), Pärri (Pärrinautio), Sahrajärvi, Sukkila.
Tunnettuja juupajokelaisia
Heikki Haapanen, Juupajoen kirkkoherra 1926-1944
Kauko Helovirta, näyttelijä, syntynyt Juupajoella
Karl Gustaf Höijer, kansanedustaja[21]
Verner Järvinen, urheilija ja olympiavoittaja, asui lapsuutensa Juupajoen Lylyssä[22]
Pirkko Lindström, Juupajoen kunnanjohtaja 2012-2018
Juha Perälä, radiojuontaja, syntynyt Juupajoella
Toivo Pyörtänö, kansaneduustaja, syntynyt Juupajoella
Onni K. Rentto, vuorineuvos, syntynyt Juupajoella
Mauno Saksanen, kuoronjohtaja ja kapellimestari, syntynyt Juupajoella
Tyyne Salomaa, kansanedustaja[23]
Jaakko Syrjä, kirjailija, asui lapsuutensa ja nuoruutensa Juupajoella[14]
Juhani Syrjä, kirjailija, synytynyt Juupajoella[14]
Edward Wallenius, kenkätehtailija Juupajoen Korkeakoskella
Katso myös
Luettelo Juupajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Jokiniemi-Talvisto, Maritta, Jari Talvisto & Raija Ylönen| title = Juupajoen historia| location = Juupajoki| publisher = Juupajoen kunta ja seurakunta| year = 2003| isbn = 951-98353-1-8}}
Viitteet

Aiheesta muualla





*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit