Question: Kenen mukaan Urho on nimetty?

Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä
Presidenttiys toimikausineen
Tasavallan presidentteinä toimineiden ikä-, toimi- ja eläkevuodet


Samaan aikaan elossa olleet presidentit


Toimikauden alkaminen
Nykyisen perustuslain mukaan tasavallan presidentti ryhtyy toimeensa valitsemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.[2] Vuosina 1919–2000 voimassa olleen hallitusmuodon mukaan presidentti astui toimeensa vaalia seuraavan maaliskuun 1. päivänä tai jos se sattui pyhäpäiväksi, sitä seuraavana arkipäivänä.[3]
Huomautukset

Presidentit, jotka ovat eronneet kesken toimikauttaan
Risto Ryti erosi vuonna 1944.
Gustaf Mannerheim erosi vuonna 1946.[4]
Urho Kekkonen erosi vuonna 1981.[5]
Presidentti, joka on kuollut toimikautensa aikana
Kyösti Kallio kuoli 1940, vajaata kuukautta aiemmin hän oli oli ilmoittanut eroavansa huonoon terveyteensä vedoten[6] ja hänen toimensa tasavallan presidenttinä oli virallisesti tarkoitus päättyä seuraajakseen valitun Risto Rytin toimeenastumistilaisuudessa[1]
Presidenttien antama juhlallinen vakuutus
Luettelo niistä päivistä, jolloin presidentit ovat antaneet juhlallisen vakuutuksen eduskunnan edessä ensimmäisen toimikautensa alussa.

Lähteet

Presidenttien valinnat
Presidentit, jotka on valittu toimeensa useamman kuin yhden kerran
Risto Ryti valittiin vuonna 1943 toiselle kaudelle.
J. K. Paasikivi valittiin vuonna 1950 toiselle kaudelle.
Urho Kekkonen valittiin uudelleen presidentiksi vuosina 1962, 1968 ja 1978.
Mauno Koivisto valittiin vuonna 1988 toiselle kaudelle.
Tarja Halonen valittiin vuonna 2006 toiselle kaudelle.
Sauli Niinistö valittiin vuonna 2018 toiselle kaudelle.
Presidentit, jotka ovat hävinneet vaalin tasavallan presidenttinä
P. E. Svinhufvud hävisi 1937 Kyösti Kalliolle 73 valitsijamiesäänellä.
J. K. Paasikivi sai 1956 84 ääntä toisella kierroksella, vaikka vielä sitä ennen ei ollut suostunut käytännössä ehdokkaaksi.
Presidentti, joka on ollut ehdolla presidenttikautensa jälkeen
K. J. Ståhlberg oli ehdolla vuosina 1931, 1937 ja 1946 tulematta kuitenkaan valituksi.
Presidentit, jotka ovat olleet ehdolla myös ennen kuin heistä tuli presidentti
Gustaf Mannerheim (1919)
Lauri Kristian Relander (1919)
Risto Ryti (1925)
Kyösti Kallio (1931)
Urho Kekkonen (1950)
Sauli Niinistö (2006)
Presidentit, jotka on valittu puolueisiin sitoutumattomina ehdokkaina
1944: Gustaf Mannerheim
2018: Sauli Niinistö valittiin toiselle kaudelle valitsijayhdistyksen ehdokkaana
Presidentit, jotka on valinnut eduskunta
1919: K. J. Ståhlberg valittiin Suomen ensimmäiseksi presidentiksi[7]
1946: J. K. Paasikivi valittiin presidentiksi Mannerheimin erottua toimesta tämän kauden loppuosaksi eduskunnassa sotatilan takia.[8]
Presidentit, joiden toimikausi on säädetty poikkeuslailla
1944: Gustaf Mannerheim määrättiin Risto Rytin seuraajaksi eduskunnan yksimielisesti säätämällä poikkeuslailla.
1973: Urho Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin neljällä vuodella poikkeuslailla.[9]
Presidentit, jotka ovat tulleet valituksi, vaikka ovat saaneet ensimmäisellä tai toisella kierroksella vähemmän ääniä kuin toinen ehdokas
Lauri Kristian Relander sai 1925 toisella kierroksella 97 valitsijamiesääntä ja Risto Ryti 104. Kolmannella kierroksella Relander sai 172 ja Ryti 109 ääntä
P. E. Svinhufvud sai 1931 ensimmäisellä kierroksella 88 valitsijamiesääntä ja Väinö Tanner 90. Toisella kierroksella Svinhufvud sai 98 ääntä ja K. J. Ståhlberg 149 ääntä; Tanner ei saanut yhtään ääntä. Kolmannella kierroksella Svinhufvud sai 151 ja Ståhlberg 149 ääntä
Kyösti Kallio sai 1937 ensimmäisellä kierroksella 56 ääntä, P. E. Svinhufvud 94 ääntä ja K. J. Ståhlberg 150 ääntä. Toisella kierroksella Kallio sai 177, Svinhufvud 104 ja Ståhlberg 19 ääntä
Urho Kekkonen sai 1956 toisella kierroksella 102 ääntä ja K.-A. Fagerholm 114 ääntä. Kolmannella kierroksella Kekkonen sai 151 ääntä ja Fagerholm 149 ääntä.
Presidenteiksi valituiksi tulleet ehdokkaina puolueen mukaan

Presidenttien nimet
Presidenttien entiset nimet
Kaarlo Juho Ståhlberg oli ristimänimeltään Carl Johan Ståhlberg[10]
Lauri Kristian Relander oli ristimänimeltään Lars Kristian Relander[11]
Kyösti Kallio oli ristimänimeltään Gustaf Kalliokangas[12]
Juho Kusti Paasikiven nimi oli vuoteen 1887 Johan Gustaf Hellstén.[13]
Presidenteistä käytetyt lempinimet
Lauri Kristian Relander: Reissu-Lasse[14], Reslander[15]
P. E. Svinhufvud: Ukko-Pekka[16]
Gustaf Mannerheim: Marski[17]
J. K. Paasikivi: Ukko
Urho Kekkonen: Urkki[18], UKK[19], Ukko
Mauno Koivisto: Manu[20]
Martti Ahtisaari: Mara[21]
Tarja Halonen: Muumimamma[22]
Sauli Niinistö: Saukki, Sale[23]
Presidenttien taustat
Presidentit, joilla on oikeustieteellinen koulutus
K. J. Ståhlberg
P. E. Svinhufvud
Risto Ryti
J. K. Paasikivi
Urho Kekkonen
Tarja Halonen
Sauli Niinistö
Presidentit, jotka ovat toimineet diplomaattina
Juho Kusti Paasikivi
Martti Ahtisaari
Presidentit, jotka ovat toimineet Suomen Pankin pääjohtajana
Risto Ryti 1924-1943, 1944-1945
Mauno Koivisto 1968-1982
Presidentti, joka on toiminut oikeuskanslerina
P. E. Svinhufvud 1918
Presidenttien asepalvelus
Suorittaneet (ylin sotilasarvo):
P. E. Svinhufvud (sotamies Venäjän armeijan Suomen kaartissa)
Gustaf Mannerheim (kenraaliluutnantti Venäjän armeijassa, Suomen marsalkka Suomen puolustusvoimissa)
Urho Kekkonen (kersantti)
Mauno Koivisto (alikersantti)
Martti Ahtisaari (kapteeni)
Sauli Niinistö (kapteeni)
Eivät suorittaneet:
K. J. Ståhlberg
Lauri Kristian Relander
Kyösti Kallio
Risto Ryti
J. K. Paasikivi
Tarja Halonen
Presidentti, joka ei ole toiminut ylipäällikkönä
Risto Ryti
Presidentit, jotka ovat palvelleet rintamalla sodassa
Gustaf Mannerheim (Venäjän palveluksessa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905 ja ensimmäisessä maailmansodassa Itävalta-Unkarin vastaisella rintamalla 1914–1917[24], kenraalikuntaan kuuluneena ei kuitenkaan varsinaisissa taisteluissa)
Urho Kekkonen (Suomen sisällissodassa 1918)[25]
Mauno Koivisto (jatkosodassa 1942–1944).
Presidenttien äidinkieli
Ainoastaan presidentti Gustaf Mannerheim oli äidinkieleltään ruotsinkielinen. Muiden presidenttien äidinkieli on ollut suomi, myös presidentti P. E. Svinhufvudin.[26]
Presidentit politiikassa
Presidentit, jotka ovat toimineet pääministerinä
P. E. Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931
J. K. Paasikivi 1918, 1944–1946
Kyösti Kallio 1922–1924, 1925–1926, 1929–1930, 1936–1937
Risto Ryti 1939–1940
Urho Kekkonen 1950–1951, 1952–1953, 1954–1956
Mauno Koivisto 1968–1970, 1979–1982
Presidentit, jotka ovat toimineet valtiovarainministerinä
Risto Ryti 1921–1922, 1922–1924
Mauno Koivisto 1966–1968, 1972
Sauli Niinistö 1996–2003
Presidentit, jotka ovat toimineet ulkoasiainministerinä
Urho Kekkonen 1952–1953, 1954
Tarja Halonen 1995–2000
Presidentit, jotka ovat toimineet oikeusministerinä
Urho Kekkonen 1936–1937, 1944–1946, 1951
Tarja Halonen 1989–1991
Sauli Niinistö 1995–1996
Presidentti, joka on toiminut puolustusministerinä
Kyösti Kallio 1923
Presidentit, jotka ovat toimineet kansanedustajana
P. E. Svinhufvud 1907–1917, 1930–1931: eduskunnan puhemies 1907–1913
Kyösti Kallio 1907–1937: eduskunnan puhemies 1920–1921, 1924–1925, 1927–1928, 1929, 1930–1936
J. K. Paasikivi 1907–1909, 1910–1914
K. J. Ståhlberg 1908–1910, 1914–1918, 1930–1933: eduskunnan puhemies 1914–1917
Lauri Kristian Relander 1910–1914, 1917–1920: eduskunnan puhemies 1919–1920
Risto Ryti 1919–1924, 1927–1929
Urho Kekkonen 1936–1956: eduskunnan puhemies 1948–1950
Tarja Halonen 1979–2000
Sauli Niinistö 1987–2003, 2007–2011: eduskunnan puhemies 2007–2011
Presidentit, jotka ovat toimineet kaupunginvaltuutettuna
K. J. Ståhlberg (Helsinki 1901–1903)
Risto Ryti (Helsinki 1924–1927)
J. K. Paasikivi (Helsinki 1915–1918)
Mauno Koivisto (Turku 1957)
Tarja Halonen (Helsinki 1977–1996)
Sauli Niinistö (Salo 1977–1992)
Presidentti, joka on toiminut maaherrana
Lauri Kristian Relander 1920–1925 (Viipurin lääni)
Presidentit, jotka ovat toimineet puolueen puheenjohtajana
Kyösti Kallio 1909-1917 (Maalaisliitto)
J. K. Paasikivi 1934–1936 (Kansallinen Kokoomuspuolue)
Sauli Niinistö 1994–2001 (Kansallinen Kokoomus)
Presidentit oikeudessa
Suomen perustuslain 113 §:n mukaan Suomen tasavallan presidentin toimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan. Vastaava säännös oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Siitä kuitenkin poikettiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, jota koskenut laki säädettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä.
Presidentintoimesta elokuussa 1944 eronnut Risto Ryti oli syytettynä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946.
Presidenttien huomionosoitukset
Presidentit, joiden mukaan on nimetty katu, tie, aukio tai puisto
K. J. Ståhlberg: Ståhlbergintie, Kulosaari, Helsinki, Ståhlberginkatu Lahti
Lauri Kristian Relander: Relanderinaukio, Kulosaari, Helsinki; Relanderinkatu, Varkaus
P. E. Svinhufvud: Svinhufvudintie, Kulosaari, Helsinki; Svinhufvudinkatu, Lahti; Ukko-Pekantie, Anjalankoski, Heinola, Ylivieska; Ukko-Pekankaari, Taavetti
Kyösti Kallio: Kyösti Kallion tie Helsingin Kulosaaressa, Kyösti Kallion katu Lahdessa ja Nivalassa
Risto Ryti: Risto Rytin tie Helsingin Kulosaaressa, Risto Rytin katu Huittisissa
Gustaf Mannerheim: kadut, aukio Fiskars, Hamina, Hanko, Helsinki (Mannerheimintie), Karvia, Kokkola, Lahti, Lappeenranta, Loviisa, Mikkeli, Naantali, Nastola, Oulu, Parkano, Porvoo, Tammisaari, Vaasa
J. K. Paasikivi: kadut Helsinki, Kankaanpää, Kerava, Lahti, Tampere; Paasikivenaukio, Helsinki; Paasikiventie, Hämeenlinna
Urho Kekkonen: kadut, aukiot ym. Hamina, Helsinki (Urho Kekkosen katu), Kajaani, Orimattila, Pielavesi, Saarijärvi, Suomusjärvi, Tampere
Mauno Koivisto: aukio, Helsinki
Martti Ahtisaari: aukio, Helsinki, Oulu
Tarja Halonen: puisto, Helsinki (Tarja Halosen puisto)
Presidenttien mukaan nimetyt laitokset
P. E. Svinhufvud: P. E. Svinhufvudin muistosäätiö
Kyösti Kallio: Kyösti ja Kalervo Kallion museo[27], Kyösti Kallion koulu[28]
Gustaf Mannerheim: Mannerheimin Lastensuojeluliitto[29], Suomen Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiö[30], Mannerheim-museo[31]
J. K. Paasikivi: Paasikivi-Seura[32], Paasikivi-Opisto[33]
Urho Kekkonen: Urho Kekkosen Arkisto/UKK-seura[34], UKK-instituutti[35], Urho Kekkosen museo[36]
Martti Ahtisaari: Martti Ahtisaaren koulu, Martti Ahtisaari Instituutti[37]
Presidenteistä kertovat elokuvat

C. G. E. Mannerheim: Mannerheim – Suomen marsalkka (dokumentti), ohjaaja Kari Uusitalo, 1968
Tarja Halonen: Rouva presidentti (dokumentti), ohjaaja Aleksi Bardy, 2012
Presidentit, joiden kuva on ollut setelissä
K. J. Ståhlberg: 50 markan seteli 1962[38],5 000  markan seteli[39] 50 markan seteli 1977.[40]
J. K. Paasikivi: 1000 markan seteli 1955[41], 10 markan seteli 1963, 1980[42]
Urho Kekkonen: 500 markan seteli 1975[43]
Presidentit, joiden kuva on ollut postimerkissä
K. J. Ståhlberg: 1945, 1965
Lauri Kristian Relander: 1983
P. E. Svinhufvud: 1931, 1944
Kyösti Kallio: 1941, 1973
Risto Ryti: 1941
Gustaf Mannerheim: 1937, 1941, 1952, 1967
J. K. Paasikivi: 1947, 1950, 1970
Urho Kekkonen: 1960, 1970, 1980, 1986
Mauno Koivisto: 1983, 1993
Martti Ahtisaari: 1997, 2008
Tarja Halonen: 2003
Sauli Niinistö: 2013
Presidentti, jolla on ollut myös valtioneuvoksen arvo
J. K. Paasikivi 1930
Presidentti, joka on saanut Nobelin palkinnon
Martti Ahtisaari 2008 (rauhanpalkinto)
Presidenttien asunnot
Presidentit, jotka asuivat Presidentinlinnassa
K. J. Ståhlberg[44]
Lauri Kristian Relander[44]
P. E. Svinhufvud[44]
Kyösti Kallio[44]
Risto Ryti[44]
J. K. Paasikivi[44]
Mauno Koivisto[44]
Presidentit, jotka asuivat Tamminiemessä
Risto Ryti[45]
Gustaf Mannerheim [45]
Urho Kekkonen[46]
Presidentit, jotka ovat asuneet Mäntyniemessä
Mauno Koivisto[44]
Martti Ahtisaari[44]
Tarja Halonen[44]
Sauli Niinistö
Presidenttien perheet (puolisot ja lapset)

Presidenttien yksityisarkistot

Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| author = Lauri Haataja| title = Presidenttikirja| publisher = Ajatus| year = 2001| id = ISBN 951-566-071-8}}
Tasavallan presidentit. Sarjan päätoimittaja: Raimo Väyrynen, Espoo, Weilin+Göös, Koko sarjan ISBN: 951-35-5426-0
Tasavallan presidentit. Tasavalta perustetaan 1919–1931: Ståhlberg, Relander, Weilin+Göös, 1992 222 s., ISBN 951-35-5425-2
Tasavallan presidentit. Murrosten ja kasvun vuodet 1931–1940: Svinhufvud, Kallio, Weilin+Göös, 1993, 221 s., ISBN 951-35-5427-9
Tasavallan presidentit. Sodan ja rauhan miehet 1940–1956: Ryti, Mannerheim, Paasikivi, Weilin+Göös, 1993, 224 s. ISBN 951-35-5428-7
Tasavallan presidentit. Tasavalta kasvaa ja kansainvälistyy 1956–1981: Kekkonen, Weilin+Göös, 1994 , 207 s., ISBN 951-35-5429-5
Tasavallan presidentit. Kohti yhdentyvää maailmaa 1982–1994: Koivisto, Weilin+Göös, 1994, 237 s., ISBN 951-35-5430-9
Viitteet





Tiedot