Question: Kuinka korkeaksi vadelmapensas voi kasvaa?

Vadelma


Vadelma (Rubus idaeus) eli vaarain, vaapukka tai vattu on hyönteispölytteinen, monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas. Sillä on kaksivuotiset, piikikkäät, toisena vuonna kukkivat versot.[1] On olemassa myös viljelty syysvadelmalajike, joka tuottaa satoa ensimmäisen vuoden versoihin.
Ulkonäkö ja koko
Vadelmapensas voi kasvaa noin kaksi metriä korkeaksi. Vadelman varsi on yleensä piikikäs. Sen vihreät lehdet ovat sahalaitaisia. Vadelman kukka kasvaa noin yhden senttimetrin kokoiseksi ja on normaalisti vihertävänvalkoinen. Itse marja on väriltään kypsänä tummanpunainen.
Levinneisyys ja elinympäristö
Tyypillisiä vadelman kasvupaikkoja luonnossa ovat hakkuuaukeat ja ojan vierustat. Vadelmaa kasvaa myös kallioilla ja typpipitoisilla alueilla. Se ei kuitenkaan kestä puiden kanssa kilpailua vaan katoaa metsän varttuessa. Vadelma on yleinen koko Suomessa lukuun ottamatta pohjoisinta Lappia, missä se on harvinainen.
Käyttö ravintona
Vadelmissa eli vadelmapensaan marjoissa on kohtalaisen paljon hedelmähappoja, sokereita on runsaasti varsinkin aurinkoisina kesinä. Kivennäis- ja hivenaineista vadelmassa on runsaasti etenkin magnesiumia ja mangaania. Vadelmat ovat hyviä tuoreeltaan käytettynä sekä mehuina ja hilloina. Niistä valmistetaan myös siirappia, viinejä, liköörejä ja viinietikkaa. Makeisissa ja kosmeettisissakin tuotteissa käytetään vadelmia. Vadelman lehdistä voi tehdä teetä, ja niitä voi kerätä jo nuppuisina keväällä salaattien sekaan ja ruokien koristeeksi. Myös nuoria kuivattuja kevätversoja voi hyödyntää. Teenä lehtiä käytetään joko tuoreena, kuivattuna tai hiostettuna. Hiostus sopii erittäin hyvin vadelmalle ja tuo esille uusia aromeja. Lehdissä on C-vitamiinia 400mg per 100 g, venäläisissä tutkimuksissa jopa kaksinkertaisesti tämä määrä. Lehtiä voi kerätä ensimmäisen vuoden versoista koko kesän mutta toisen vuoden versoista viimeistään kukinnan aikana.
Puutarhavadelma
Vadelmasta on jalostettu viljelyyn sopivia muotoja, jotka tuottavat esimerkiksi suurempia marjoja ja suurempaa satoa. Tavallisimpia lajikkeita ovat Muskoka ja Ottawa.[2]
Vadelman tuholaisia
Vattukoi (Lampronia rubiella)
Vattukuoriainen (Byturus tomentosus)
Vattukärpänen (Pegomya rubivora)
Vattukärsäkäs (Anthonomus rubi)
Vatunvarsisääski (Thomasiniana theobaldi)
Ravintoainesisältö

100 grammaa tuoreita vadelman marjoja sisältää ravintoaineita keskimäärin[3]:
Valkuaisaineet 0,9 g
A-vitamiini (RE) 2,2µg
B1-vitamiini 0,03mg
B2-vitamiini 0,05mg
B3-vitamiini eli niasiiniekvivalentti 0,8mg
B5-vitamiini eli pantoteenihappo 0,24mg
B6-vitamiini 0,09mg
C-vitamiini 24mg
E-vitamiini (a-TE) 1,10mg
H-vitamiini eli biotiini 1,9µg
Fosfori 37mg
Kalium 210mg
Kalsium 33mg
Koboltti 3µg
Kromi 2mg
Kupari 120mg
Magnesium 25mg
Mangaani 1,1mg
Molybdeeni <10mg
Pii 2mg
Rauta 1,1mg
Rikki 18mg
Sinkki 0,43mg
Lähteet

Aiheesta muualla






 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:Vatukat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit