How to prevent and detect cancer early?: draft national program (2007)

Opce preventivne mjere trebali bi u zdravstvu provoditi timovi skolske medicine, timovi obiteljske medicine i izabrani ginekolozi, putem raznih pisanih materijala, a veliki doprinos trebaju dati i obrazovne ustanove, mediji, Hrvatska liga protiv raka te nevladine udruge. b) Upoznavanje pucanstva s rizicnim cimbenicima za rak, posebice s najcescim sijelima raka te metodama zastite od spolno prenosivih bolesti, sto bi trebali provoditi timovi u primarnoj zdravstvenoj zastiti preko individualnih savjeta, tiskanih materijala i primjenom moderne tehnologije. c) Sveobuhvatna skrb za osobe s povecanim rizikom, sto ukljucuje evidentiranje osoba s povecanim rizikom u primarnoj zdravstvenoj zastiti, provođenje preventivno-zdravstvenih mjera za osobe s povecanim rizikom (zdravstveni nadzor, savjetovanje, zdravstveno prosvjecivanje, ucenje zastitnim i samozastitnim vjestinama), te pracenje socijalnih, obiteljskih, profesionalnih i drugih rizika, planirani preventivni rad, predlaganje potrebnih mjera. Uz timove obiteljske medicine, mogu se ukljuciti i patronažne sestre. d) Upoznavanje pucanstva s mogucnostima samopregleda i ranog otkrivanja pojedinih sijela raka i potrebom redovitih lijecnickih pregleda, sto bi trebali provoditi timovi primarne zdravstvene zastite, obrazovne institucije, Liga protiv raka i nevladine udruge, primjenom moderne tehnologije komuniciranja. e) Edukacija kadrova o kontroli raka, posebice u primarnoj zdravstvenoj zastiti, organiziranjem strucnih skupova, provjerom znanja za produženje licence preko strucnih drustava i Lijecnicke komore. f) Uspostavljanje jedinica za promicanje zdravlja i sprjecavanje kronicnih masovnih bolesti u zavodima za javno zdravstvo koje ce koordinirati aktivnosti u županijama. g) Provođenje i pracenje programa prevencije. Hrvatski zavod za javno zdravstvo (HZJZ) prikuplja podatke i prati izvrsenje programa te priprema materijale za Povjerenstvo Ministarstva zdravstva koje ministru zdravstva predlaže potrebne aktivnosti i preventivne mjere. Kad se radi o ranom otkrivanju probirom, Centri za provođenje programa, sustav organizacije pozivanja te pracenje i evaluacija trebali bi se uspostaviti prema sljedecim smjernicama: a) U svakoj županiji treba odrediti centar ili centre za probir. Obiteljski lijecnici trebaju upucivati na testove probira, a organizacija treba biti u suradnji i koordinaciji sa županijskim zavodima za javno zdravstvo (ZJZ), domovima zdravlja i svim jedinicama koje rade pojedine testove probira u županiji. Ukupni podatci se prosljeđuju u sredisnji registar pri Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo. Dojka Ne znamo kako prevenirati rak dojke, zato je nužno sto ranije otkrivanje bolesti. Preko 90% bolesnica s karcinomom dojke može se izlijeciti ako se dijagnoza bolesti postavi u pocetnom stadiju i ispravno lijeci. Mamografijom, koja se preporucuje kao metoda za probir, može se otkriti rak dojke do dvije godine prije nego tumor postane dovoljno velik da se može napipati. Podaci ukazuju na smanjenje mortaliteta od raka dojke među ženama koje su bile podvrgnute probiru. U vecini zemalja probirom se obuhvacaju žene u dobi 50 - 69 godina, iako ima i onih u kojima probir pocinje od 40. godine života. Ciljevi programa ranog otkrivanja raka dojke su: smanjiti mortalitet od raka dojke za 25% u pet godina nakon pocetka provođenja programa te povecati postotak otkrivanja raka dojke u pocetnom stadiju, sto ce smanjiti troskove vrlo skupog lijecenja uznapredovalog stadija bolesti. Ciljna skupina su žene u dobi 50-69 godina, svake druge godine (minimum koji preporucuje EU), sto bi godisnje bilo 280.000 žena, a možemo pretpostaviti da obuhvat u najboljem slucaju može biti 80%. Za žene starije od 40 godina idealno bi bilo probir ponavljati svake godine. Testovi za probir su visoko kvalitetna mamografija, klinicki pregled između probira i pregled žena koje nece sudjelovati u programu (provodi ga lijecnici u primarnoj zdravstvenoj zastiti /obiteljski lijecnici). Samopregled dojki (od 20 godine života) se ne propagira, nego se samo daju preporuke o mogucim dobrobitima, limitima i ogranicenjima, a žene same trebaju odluciti hoce li ga provoditi. Klinicki pregled dojki treba biti dio periodickih zdravstvenih pregleda svake trece godine za žene do 40. godine života, a potom svake godine. Žene treba educirati da se jave svom lijecniku cim primijete bilo kakvu promjenu na dojci. Nakon mamografije ocekuje se 4% pozitivnih, sto godisnje iznosi oko 11.000 žena za daljnju obradu u županijskim centrima za dijagnostiku i terapiju raka dojke. U Hrvatskoj su to 24 centra (sve županijske bolnice i 4 bolnice u Zagrebu), kao i određeni broj privatnih ustanova koje rade kompletnu dijagnostiku i operacije tumora dojke. Vrat maternice Program ranog otkrivanja raka vrata maternice danas je u Hrvatskoj sastavni dio primarne zdravstvene zastite žena, a do sada se vrsio oportunisticki primjenom konvencionalne citologije vrata maternice (svake godine, sve spolno aktivne žene). Zahvaljujuci tome u zadnja se tri desetljeca znatno smanjio broj registriranih slucajeva invazivnog raka vrata maternice, ali ne i broj umrlih. Rak vrata maternice u potpunosti je izljeciv ako se otkrije na vrijeme. Dugorocni ciljevi nacionalnog programa ranog otkrivanja su: smanjiti incidenciju invazivnog karcinoma vrata maternice u dobnoj skupini od 25 do 64 godine, za 60% u 9 godina od pocetka programa te smanjiti mortalitet od invazivnog karcinoma vrata maternice u dobnoj skupini od 25 do 70 godina za 80% u 13 godina od pocetka programa. Godisnje bi se pozivalo, ispitivalo konvencionalnim Papa-testom te registriralo nalaze žena u dobi od 25 do 64 godine i to s obuhvatom od najmanje 85%. U petoj godini od pocetka programa u žena u dobi od 31 do 64 primjenjivali bi se tekuca citologija i HPV-test svake pete godine, a ujedno bi se nastavilo s testiranjem žena u dobi od 25 do 30 konvencionalnom ili tekucom citologijom svake tri godine. Ocekuje se da ce se 85% žena odazvati na poziv na probir (oko 340.000 godisnje), te da ce ih 2, 5% imati lezije vrata maternice koje su pretece karcinomu (oko 8.500 godisnje). Daljnji postupak definiran je dijagnosticko-terapijskim postupnikom za premaligne promjene vrata maternice. Debelo crijevo U razdoblju od 1983. do 2002. godina broj novih slucajeva raka debelog crijeva povecao se s 1.196 na 2.663 (125%), a broj umrlih s 840 na 1558 (85%). Do naglog porasta raka debelog crijeva dolazi u dobi iznad 60. godine života (78, 3%), a svega 7, 9% je u dobi do 50 godina. Cilj programa ranog otkrivanja jest smanjiti smrtnost od raka debelog crijeva za 15% u pet godina nakon pocetka provođenja programa i postici obuhvat rizicnih skupina stanovnistva ranim otkrivanjem raka od 75% do 2015. godine. Specificni ciljevi su ustanoviti incidenciju i prevalenciju raka debelog crijeva u asimptomatskoj (zdravoj) populaciji starijoj od 50 godina, raspoređenost cimbenika rizika, lokalizaciju tumora, stupanj prosirenosti i operabilnost ; u sto vise hrvatskih centara uvesti endoskopsko lijecenje ranih (ogranicenih na mukozu) i premalignih tumorskih promjena (polipa) ; standardizirati kirursko i medikamentozno lijecenje, te indikacije i nacine radioterapije ; osnovati Centar za suzbijanje karcinoma debelog crijeva u Hrvatskoj (koordinacijsko tijelo). Ciljna skupina koja se obuhvaca programom su muskarci i žene u životnoj dobi iznad 50 godina. Testiranje okultnog fekalnog krvarenja (FOBT) jednom godisnje ili svake druge godine (ali najmanje svake trece godine). Kod pozitivnih ispitanika na okultno fekalno krvarenje treba uciniti kolonoskopski pregled kako bi se utvrdio uzrok okultnog krvarenja i moguci rak debelog crijeva (s uzimanjem bioptickih uzoraka i istovremenom endoskopskom terapijom-polipektomijom, ako je ona potrebna). U osoba povisenog i visokog rizika za razvoj raka debelog crijeva potrebno je program ranog otkrivanja raka debelog crijeva zapoceti u mlađoj dobi. Izvrsitelji programa trebaju biti lijecnici obiteljske medicine i specijalisti gastroenterolozi endoskopisti. U asimptomatskoj populaciji prosjecnog rizika kod 742.000 odazvanih oko 3% biti ce FOBT pozitivnih, sto cini oko 22.300 stanovnika koje treba kolonoskopirati. Prostata Prostata je jedno od tri najucestalija sijela raka kod muskaraca. Kako dosadasnja istraživanja ne daju dovoljno dokaza da bi se danas poznatim metodama probira mogli postici znacajni rezultati u smanjivanju umiranja od raka prostate, preporucuje se rano otkrivanje kod osoba s povecanim rizikom i osoba starijih od 50 godina bez simptoma koje same zatraže pregled. Ocekuje se da bi se zdravstvenim prosvjecivanjem i medijskom kampanjom postupno povecao broj muskaraca koji se sami javljaju na pregled. Rano otkrivanje raka prostate treba provoditi sistematski i na podrucju cijele države kod muskaraca u dobi od 40 godina i starijih u slucaju da je kod njihovih krvnih srodnika (otac, djed, braca) od raka prostate bolovala ili boluje bar jedna osoba te kod muskaraca u dobi 50 godina i starijih sa simptomima prostatizma. Digitorektalni pregled, PSA i FPSA su testovi koji se koriste u ovu svrhu. Frekvencija ponavljanja pregleda: ako je test probira bio uredan, pregled za probir treba ponavljati jedanput godisnje. Kod 5-10% pregledanih probirom može se ocekivati pozitivan test, te ce kod njih trebati provesti daljnju dijagnosticku obradu (biopsija). Test probira (pregled i uzimanje uzorka za PSA) trebao bi raditi urolog (uroloska služba) županijske opce bolnice. Za grad Zagreb treba dogovoriti podrucnu nadležnost pojedinih bolnica. Konzultantsku funkciju za uroloske službe županijskih bolnica i biopsiju treba organizirati u 4 regionalna centra.