On the potential of Kriging for forest management planning (1998)

Detta examensarbete har haft som syfte att undersoka om skogsbruksplanerings­ &#13;\nmetoden "Avdelningsfritt skogsbruk" kan tillämpas med tillfredsstallande resultat i &#13;\nsodra Sverige. Studien utfordes pa Asa skogsvårdsgård ägd av skogsvårdsstyrelsen i &#13;\nKronobergs Ian. Fastigheten ar belagen strax soder om Asa ca 30 km norr om Växjö. &#13;\nEn pilotstudie har tidigare utforts i Vilhelmina (Holmgren &amp; Thuresson 1995, 1996). &#13;\nVid skogsbruksplanering ar det viktigt att habra data om skogen att basera beslut pa. &#13;\nLika viktigt ar dock att veta noggrannheten hos de skattningar som gjorts for olika &#13;\nskogsbruksplaneringsvariabler. Dessutom ar heltackande data en forutsattning for &#13;\nskogsbruksplanering. Pa grund av kostnaden for insamling av objektiva data har &#13;\nskogsbruksplanering hittills baserats pa subjektiva skattningar pa bestandsniva, &#13;\nmojligen kalibrerade med hjalp av objektivt provytematerial. Lamplig skotsel av dessa &#13;\nhestand bestams ocksa subjektivt. Dessa hestand anses vara homogena avseende &#13;\nviktiga variabler for skogsbruksplanering, t ex volym, standortsindex mm och &#13;\nforvantas besta for lang tid. Detta ar en forenkling av verkligheten. &#13;\nMed hjalp av kriging och Geografiska Informations System (GIS) kan man gora &#13;\nheltackande skattningar av viktiga skogsbruksplaneringsvariabler fran objektiva &#13;\nskattningar pa provytor. Dessa skattningar atfOljs dessutom av varden for dessa &#13;\nskattningars noggrannhet, nagot som saknas vid subjektiva skattningar. &#13;\nKriging ar en geostatistisk metod utvecldad fran borjan inom gruvindustrin, men fullt &#13;\nmojlig att tillampa pa alla variabler som uppvisar spatial autokorrelation, d v s &#13;\nvariabler vars varde fOr en viss punkt uppvisar likheter med varden for punkter som &#13;\nligger nara geografiskt. Metoden utnyttjar information (semivariogram) om hur &#13;\nkorrelerade varden, for en viss variabel, ar pa olika avstand. Informationen anvands &#13;\ntill att med hjalp av ett vagt medelvarde skatta varden for punkter utan information. &#13;\nVikterna for de olika observationerna bestams sa att variansen for skattningen &#13;\nm1mmeras. &#13;\nDa fastigheten i undersokningen, som de fiesta fastigheter i sodra Sverige, ar intensivt &#13;\nskott harden ett fragmenterat utseende med sma hestand. Detta ar ett problem vid &#13;\nkriging eftersom skarpa granser utjfunnas, t.ex. blir det ingen skarp grans i volym mot &#13;\nen hyggeskant. For att komma till ratta med detta problem indelades skogen i fyra &#13;\nstratum efter alder enligt befintlig skogsbruksplan. De olika stratum &#13;\nen var: under 10 &#13;\nar; 10 -30 ar; 30 -70 ar; 70 ar och uppat. En annan anledning till stratumindelningen &#13;\nvar att man i aldre hestand forlorar mer pengar (nuvarde) pa ett felaktigt beslut. &#13;\nDessutom tillfOr en flygbild betydligt mer information i yngre hestand. A &#13;\nv des sa &#13;\nanledningar varierades provytetatheten sa att provytorna lades tatare i aldre stratum. &#13;\nFor att undersoka vilka variabler som kan skattas med hjalp av kriging, framstalldes &#13;\nsemivariogram for olika variabler. Det visade sig att flera variabler uppvisade spatial &#13;\nautokorrelation och kan alltsa skattas med hjalp av kriging. Nagra av dessa variabler &#13;\nvar: totalvolymlha, standortsindex, grundytevagd medeldiameter ( &#13;\ndgv), &#13;\ninoptimalforlust vid slutavverkning och volymtillvaxt. Tyvarr uppvisade inga lovtdidsvariabler tilldicklig autokorrelation. Detta kan forklaras av den laga andelen &#13;\nlOvtrad pa fastigheten. Forekomsten av lOvtrad upplevdes dessutom splittrad. &#13;\nEn utvardering av krigingresultatet m h a korsvalidering visade pa en liten &#13;\nunderskattning av volymen. Denna underskattning var dock sa liten att den inte &#13;\nbevisar att skattningen ar belastad av bias. Utvarderingen visade ocksa, som vantat, att &#13;\nvardena fran krigingskattningen ar utjamnade jamfort med vardena i &#13;\nursprungsmaterialet (variansen betydligt Higre). De hogsta volymerna underskattas &#13;\noch de lagsta overskattas. &#13;\nManga variabler uppvisade de egenskaper som kravs for att kunna skattas med &#13;\nkriging. Egenskapen att skattningarna atfoljs med felskattningar gor att de kan &#13;\nanvandas till att skapa kombinationsestimat, t ex med skattningar fran flygbilder. &#13;\nPrecisionen i dessa kombinerade skattningar skulle pa detta satt bli battre an &#13;\nskattningar med enbart kriging eller flygbilder. &#13;\n