Aproximació a l'estudi de les migracions històriques a escala municipal: Olesa de Montserrat, 1581-1930 (2015)

La present tesi doctoral es una monografia en demografia historica entorn als moviments migratoris a escala municipal i que abasta un espai temporal de tres segles i mig. Aquest marc cronologic s'ha analitzat, tant diacronicament com sincronicament, mitjancant el buidatge nominatiu dels homes i dones que han viscut a Olesa —un buidatge de mes de 100.000 personatges descobrint, aixi, 12.589 emigrants i 13.510 immigrants—. Els seguiments nominatius han permes copsar la reconstruccio d'histories migratories resseguint la trajectoria de vida de les persones amb noms i cognoms per apropar-nos al fenomen migratori i als trets distintius d'aquesta gent i aconseguir esbrinar, a traves del conjunt de biografies i trajectories de persones llur vida col·lectiva. Es a partir d'aquestes trajectories i biografies que hem pogut, d'una banda, comprovar la capacitat d'aquesta gent en desplacar-se d'un lloc a un altre, de canviar d'activitat economica o d'estat civil i, d'altra banda, es des d'aquest pluralisme biografic on es barregen realitats heterogenies —diferents tipus de families, formes diverses de convivencia...—. La recerca s'ha fet amb la intencio, d'una banda, assenyalar, de la manera mes precisa possible i partint d'uns fonaments demografics, els canvis i les continuitats de la mobilitat de la poblacio olesana en el pas de l'antic regim demografic al nou regim demografic; d'altra banda, observar l'inici del desenvolupament i els determinants del pas de la societat agraria a la societat industrial i analitzar les migracions com un dels fenomens claus del proces d'industrialitzacio i modernitzacio. Molts estudis sobre la mobilitat de la poblacio han emprat l'equacio compensatoria per calcular els saldos migratoris, sovint amb els estocs, pero el buidatge nominatiu ha permes verificar, despres de corregir i depurar la informacio, els resultats. S'han constatat canvis en el pas dels anys i, alhora, s'ha posat de manifest que Olesa passa de ser una poblacio receptora d'immigrants a ser una poblacio emissora d'emigrants per convertir-se, novament, en una poblacio receptora d'immigrants. La mobilitat de la poblacio ha influit en la dinamica i l'estructura demografica ates que es tracta d'una mobilitat de curta i mitjana distancia amb predomini masculi i, generalment, individual i qualificada, des dels seus origens fins ben entrat el segle XIX, i d'una migracio majoritariament femenina, i sovint, en familia i poc qualificada, des de mitjan segle XIX a 1930. D'altra banda, aquesta mobilitat de curta distancia, almenys fins a mitjan segle XIX, es fruit dels intercanvis matrimonials i de la circulacio de ma d'obra. En canvi, des de la segona meitat del segle XIX, arran de la industrialitzacio i afavorida, poc despres, per la fil·loxera hi ha un canvi radical estenent-se l'atraccio vers una poblacio d'altres regions peninsulars, arribada, majoritariament, en familia. Aquests migrants, normalment, segueixen uns itineraris: del camp i la muntanya, fins i tot des de mes enlla dels Pirineus o de la Depressio de l'Ebre, cap al litoral, passant per Olesa, on romandran temporal o definitivament; o des de la Catalunya Nova, o mes al sud, i de mar endins, cap a les rodalies de Barcelona on arribaran a Olesa per quedar-se temporal o definitivament. Concretament, en el traspas del segle XIX al segle XX els itineraris recorreguts els porten, sovint i previament, per altres municipis industrialitzats com Terrassa, Sabadell, Manresa... posant de manifest una interaccio entre el proces d'industrialitzacio, l'alfabetitzacio i les migracions.