Remains of Mahmud Pasha hamam at Lower Town of Golubac Fortress.
Српски / srpski: У оквиру радова на ревитализацији Голубачке тврђаве, од почетка септембра до почетка децембра 2014. године, извршена су археолошка истраживања на простору турског хамама, смештеном у Западном подграђу. Неком пуком срећом, како је забележено у изворима, наредба кнеза Милоша да се хамам поруши није остварена. Када је Феликс Каниц 1859. године прошао кроз Голубац, забележио је да су се куполе раскошног здања распале, али да би се његове водоводне и грејне цеви, уз минималне трошкове, могле оспособити за поновну употребу. Током друге половине XX века просторије хамама служиле су као складиште експлозива предузећу ПИМ, те је због тога вршено преграђивање и наткривање хамама армираним бетонским плочама. Прве помене хамама испред Голубачке тврђаве налазимо код турског путописца из XVII века, Евлије Челебије, у његовом делу ,,Сејахатнаме’’. Челебија нас обавештава да је Коџа Махмуд-паша, за време владе султана Мехмеда II Освајача (1451-1481), у августу месецу 1458. године, освојио Голубачку тврђаву и да је убрзо након тога изградио своје задужбине, хамам и џамију. Према изворима, овај хамам је, заједно са дућанима, 1546. године његовом цариградском вакуфу доносио приход од 800 акчи. Откривени голубачки хамам спада у ред једноструких хамама, односно био је намењен пре свега мушкарцима. Грађен је од притесаног камена и опека. Просторије хамама биле су наткривене калотама и полукалотама које су имале отворе са функцијом светларника. Вода у хамам допремана је керамичким цевима са оближњег извора лоцираног 200м јужно од грађевине. Испод нивоа пода је хипокауст. Голубачки хамам има девет просторија: шадрван или чекаоницу, капалук-топлију просторију за одмор после купања или чекаоницу у зимском периоду, мејдан-предворје просторија за купање, халвате-две идентичне просторије за топло и хладно купање, хазну - цистерну за воду и ћулхан, односно ложионицу. English: Within the works on the revitalization of the Golubac fortress, from the beginning of September to the beginning of December 2014, archaeological research was carried out in the area of ​​the Turkish hamam, located near the Western part of the fortress. By unknown reason, the order of Prince Miloš to destroy the hamam was not realized. When Felix Kanic passed through Golubac in 1859, he noted that the dome of the sumptuous building had fallen apart, but that the water and heating pipes, with minimal costs, would be able to be re-used. During the second half of the 20th century, the hamam chambers served as an explosive storage facility for the PIM company, and for this reason, the hammam was reinforced with concrete plates. The first mentioning of the hamam in front of the Golubac fortress is found in the 17th century Turkish traveler and writer, Evliya Celebi, in his work "Seyahatname". Celebi informs us that Koca Mahmud-pasha, during the rule of Sultan Mehmed II the Conqueror (1451-1481), in August of 1458 conquered the Golubac fortress and soon after that he built his endowments, hamam and mosque.    The discovered hamam belongs to the order of male hamams, since it was intended primarily for men. It was built of quarried stone and bricks. The hamam rooms were covered with calotas and semicolons that had holes with the function of a skylight. Water in hamam was supplied with ceramic tubes from a nearby spring located 200m south of the building. Below the floor level is a hypocast. The Golubac hamam has nine rooms: a chaplain or a waiting room, a warm room for a rest after a bath or a waiting room in the winter, a lounge-lobby of the bathing rooms, halates-two identical rooms for warm and cold bathing, a khazneh - water tank, or a furnace.