Question: Avser ministern och regeringen att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset?

Answer: Det korta svaret är: Så snart det är möjligt. Remisstiden gick ut för några veckor sedan, det vill säga ganska nyligen. Så fort vi är klara med att hantera remissvaren - vi tycker ju att det är viktigt att lyssna på företagen och göra anpassningar där det trots allt är möjligt - kommer vi att lämna in en anmälan om statsstöd. Vi står dock inte still under tiden, utan vi har gett ett uppdrag till Skatteverket att vara utbetalande myndighet i detta. Man har gått ut med kommunikationen att man i slutet av maj kommer att ha sin struktur på plats och att det då kommer att finnas möjlighet för företagen att ansöka om stöd för detta. Jag menar att Socialdemokraterna - i det här fallet Isak From, fru talman - är svaret skyldiga när det gäller hur det skulle gå att lösa frågan om hyresvärdarna. Jag delar verkligen grundsynen att det är djupt beklagligt att alla företag inte får del av elstödet med det här upplägget. Det visar ju hur skadligt det är att försöka lappa och laga ett system i efterhand. Vår bedömning har varit att det är svårt att hitta särlösningar för allt. Vi vet att det är ett betydande antal företag som har sitt elavtal med det här upplägget och som alltså drabbas på så sätt att de inte får del av det här elstödet. Det är djupt beklagligt. Det är därför svensk konkurrenskraft och svenskt företagande inte kan vila på att vi genom elstöd och genom att återföra flaskhalsintäkter vid en krisintervention ska kompensera för ett delvis nedmonterat energisystem - som Socialdemokraterna inte tar något ansvar alls för. Då kan man gott också stå för att man nollade stödet till företagen i den elpriskompensation som kom förra gången, när man hade makten, och att man inte har pekat ut ett enda konstruktivt förslag på hur man skulle kunna ha åtgärdat problemet.Vi har försökt och bedömt att det inte har varit görbart. Tro mig: Jag hade önskat att det hade varit görbart, men vi har inte sett att det har kunnat vara det. Därför riktar vi en väldigt skarp uppmaning om att hyresvärdarna så långt det är möjligt bör hjälpa sina hyresgäster att kunna ta del av elstödet.Svaret är att det inte finns någon quickfix ur detta. Vi måste bygga det svenska energisystemet starkt igen. Vi behöver bana väg för ny kraftproduktion på kort och lång sikt. Det är det enda sättet på vilket vi kan bli mindre sårbara, ta oss ur den svåra situation vi i dag är i, få tillräckligt med effekt och få tillräckligt med el där det behövs, när det behövs och till rimliga priser. Det är det som banar väg för företagandet i Sverige långsiktigt.


Question: När kommer företag i norra Sverige att kunna ta del av elstöd?

Answer: Det korta svaret är: Så snart det är möjligt. Remisstiden gick ut för några veckor sedan, det vill säga ganska nyligen. Så fort vi är klara med att hantera remissvaren - vi tycker ju att det är viktigt att lyssna på företagen och göra anpassningar där det trots allt är möjligt - kommer vi att lämna in en anmälan om statsstöd. Vi står dock inte still under tiden, utan vi har gett ett uppdrag till Skatteverket att vara utbetalande myndighet i detta. Man har gått ut med kommunikationen att man i slutet av maj kommer att ha sin struktur på plats och att det då kommer att finnas möjlighet för företagen att ansöka om stöd för detta. Jag menar att Socialdemokraterna - i det här fallet Isak From, fru talman - är svaret skyldiga när det gäller hur det skulle gå att lösa frågan om hyresvärdarna. Jag delar verkligen grundsynen att det är djupt beklagligt att alla företag inte får del av elstödet med det här upplägget. Det visar ju hur skadligt det är att försöka lappa och laga ett system i efterhand. Vår bedömning har varit att det är svårt att hitta särlösningar för allt. Vi vet att det är ett betydande antal företag som har sitt elavtal med det här upplägget och som alltså drabbas på så sätt att de inte får del av det här elstödet. Det är djupt beklagligt. Det är därför svensk konkurrenskraft och svenskt företagande inte kan vila på att vi genom elstöd och genom att återföra flaskhalsintäkter vid en krisintervention ska kompensera för ett delvis nedmonterat energisystem - som Socialdemokraterna inte tar något ansvar alls för. Då kan man gott också stå för att man nollade stödet till företagen i den elpriskompensation som kom förra gången, när man hade makten, och att man inte har pekat ut ett enda konstruktivt förslag på hur man skulle kunna ha åtgärdat problemet.Vi har försökt och bedömt att det inte har varit görbart. Tro mig: Jag hade önskat att det hade varit görbart, men vi har inte sett att det har kunnat vara det. Därför riktar vi en väldigt skarp uppmaning om att hyresvärdarna så långt det är möjligt bör hjälpa sina hyresgäster att kunna ta del av elstödet.Svaret är att det inte finns någon quickfix ur detta. Vi måste bygga det svenska energisystemet starkt igen. Vi behöver bana väg för ny kraftproduktion på kort och lång sikt. Det är det enda sättet på vilket vi kan bli mindre sårbara, ta oss ur den svåra situation vi i dag är i, få tillräckligt med effekt och få tillräckligt med el där det behövs, när det behövs och till rimliga priser. Det är det som banar väg för företagandet i Sverige långsiktigt.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran?

Answer: Statsrådet upprepar att den här frågan är av högsta prioritet för regeringen, men det är ju svårt att tro när regeringen inte ens har gjort en statsstödsanmälan till EU-kommissionen, när flera företag blir utan elstöd eftersom de hyr sina lokaler och därmed saknar ett eget elavtal och när det fortfarande är oklart när utbetalningarna till företagen kan börja.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerBara i mitt hemlän Halland har antalet konkurser mångdubblats och antalet varsel ökat något enormt. Hallands Nyheter och Hallandsposten rapporterar om flera företag som kämpar för sin överlevnad och som snart tvingas lägga ned och säga upp hela personalen. Trots det har de inte fått en enda krona i elstöd. Hur många fler företag ska gå i konkurs? Hur många fler anställda ska bli av med jobbet? Hur många fler interpellationsdebatter ska vi ha i den här kammaren innan företagen får ta del av regeringens utlovade elstöd?Följande fråga upprepade jag flera gånger i min interpellationsdebatt i januari, och nu - snart två månader senare - hoppas jag att energi- och näringsminister Ebba Busch faktiskt kan ge svenska företag och familjer ett tydligt svar: När kommer regeringen att lämna in statsstödsanmälan till EU-kommissionen?


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset?

Answer: Statsrådet upprepar att den här frågan är av högsta prioritet för regeringen, men det är ju svårt att tro när regeringen inte ens har gjort en statsstödsanmälan till EU-kommissionen, när flera företag blir utan elstöd eftersom de hyr sina lokaler och därmed saknar ett eget elavtal och när det fortfarande är oklart när utbetalningarna till företagen kan börja.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerBara i mitt hemlän Halland har antalet konkurser mångdubblats och antalet varsel ökat något enormt. Hallands Nyheter och Hallandsposten rapporterar om flera företag som kämpar för sin överlevnad och som snart tvingas lägga ned och säga upp hela personalen. Trots det har de inte fått en enda krona i elstöd. Hur många fler företag ska gå i konkurs? Hur många fler anställda ska bli av med jobbet? Hur många fler interpellationsdebatter ska vi ha i den här kammaren innan företagen får ta del av regeringens utlovade elstöd?Följande fråga upprepade jag flera gånger i min interpellationsdebatt i januari, och nu - snart två månader senare - hoppas jag att energi- och näringsminister Ebba Busch faktiskt kan ge svenska företag och familjer ett tydligt svar: När kommer regeringen att lämna in statsstödsanmälan till EU-kommissionen?


Question: När kommer företag i norra Sverige att kunna ta del av elstöd?

Answer: Statsrådet upprepar att den här frågan är av högsta prioritet för regeringen, men det är ju svårt att tro när regeringen inte ens har gjort en statsstödsanmälan till EU-kommissionen, när flera företag blir utan elstöd eftersom de hyr sina lokaler och därmed saknar ett eget elavtal och när det fortfarande är oklart när utbetalningarna till företagen kan börja.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerBara i mitt hemlän Halland har antalet konkurser mångdubblats och antalet varsel ökat något enormt. Hallands Nyheter och Hallandsposten rapporterar om flera företag som kämpar för sin överlevnad och som snart tvingas lägga ned och säga upp hela personalen. Trots det har de inte fått en enda krona i elstöd. Hur många fler företag ska gå i konkurs? Hur många fler anställda ska bli av med jobbet? Hur många fler interpellationsdebatter ska vi ha i den här kammaren innan företagen får ta del av regeringens utlovade elstöd?Följande fråga upprepade jag flera gånger i min interpellationsdebatt i januari, och nu - snart två månader senare - hoppas jag att energi- och näringsminister Ebba Busch faktiskt kan ge svenska företag och familjer ett tydligt svar: När kommer regeringen att lämna in statsstödsanmälan till EU-kommissionen?


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman och energi- och näringsministern! Jag vet inte riktigt hur jag ska börja. Alla år och varje mandatperiod tycks ju ha sina utmaningar. Under den förra mandatperioden hade vi pandemin, och då hade finansutskottet extra sammanträden i stort sett varje vecka. Det var extra sammanträden utöver ordinarie sammanträden. Det togs beslut om över 200 åtgärder, och över 400 miljarder kronor gick ut i form av olika stöd till enskilda och företag för att bemöta effekterna av pandemin. Sedan kom 2022, då vi helt plötsligt fick ett krig. Det gjorde att elpriserna väldigt tydligt började gå upp i september 2022. Sedan fick vi ett regeringsskifte, och sedan dess har vi en ny regering som ska hantera nya utmaningar. Just nu är utmaningarna att enskilda hushåll och företag har fått elräkningar som gör att de i princip går i konkurs, hamnar hos kronofogden eller får lägga ned verksamheten. Energi- och näringsministern frågade mig om jag hade någon fråga. Jag sa i inledningen att jag tycker att man i svaret hade kunnat lyfta fram alla dessa delar. Ta till exempel alla de företag inom besöksnäringen som betalar sin elräkning via hyran. Det handlar om bagerier och hotell, alltså företag som har många anställda som riskerar att förlora jobbet. Hur kan regeringen stötta de företagen? Det var en frågeställning jag hade, och jag upplever inte att det svar som energi- och näringsministern lämnar här är tillräckligt. Som näringsminister kan man inte bara önska sig att hyresföretagen, alltså fastighetsägarna, ska återbetala det elstöd de förmodligen har rätt att söka - det är ju inte klarlagt om de har rätt att söka eftersom vi ännu inte har fått detta godkänt från kommissionen. Men om så skulle vara fallet när regeringen har skickat in ansökan kan fastighetsägarna ansöka om ett elstöd. Det finns dock fortfarande ingenting i svaret som garanterar att regeringen säkerställer att alla besöksnäringsföretag - alla de företag som betalar elen via hyran - faktiskt kan få ut ett stöd och få en lindring. Det finns här en möjlighet för regeringen att styra sina myndigheter och säkerställa att även den här typen av företag kan få elstöd. Sedan uppstår det hela tiden nya frågeställningar när det nu framkommer att elstöd som skulle ha gått till privatpersoner i södra Sverige har gått till jordbruksföretag - jordbruksföretag som ligger i en helt annan sektor, som styrs av EU:s jordbrukspolitik. Helt plötsligt kanske det är ett otillbörligt statsstöd. Ska de betala tillbaka detta, eller kommer bönderna i norra Sverige också att få sitt elstöd via det stöd som ska gå till vanliga hushåll? Frågeställningarna är inte färre, utan de blir snarare fler.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman och energi- och näringsministern! Jag vet inte riktigt hur jag ska börja. Alla år och varje mandatperiod tycks ju ha sina utmaningar. Under den förra mandatperioden hade vi pandemin, och då hade finansutskottet extra sammanträden i stort sett varje vecka. Det var extra sammanträden utöver ordinarie sammanträden. Det togs beslut om över 200 åtgärder, och över 400 miljarder kronor gick ut i form av olika stöd till enskilda och företag för att bemöta effekterna av pandemin. Sedan kom 2022, då vi helt plötsligt fick ett krig. Det gjorde att elpriserna väldigt tydligt började gå upp i september 2022. Sedan fick vi ett regeringsskifte, och sedan dess har vi en ny regering som ska hantera nya utmaningar. Just nu är utmaningarna att enskilda hushåll och företag har fått elräkningar som gör att de i princip går i konkurs, hamnar hos kronofogden eller får lägga ned verksamheten. Energi- och näringsministern frågade mig om jag hade någon fråga. Jag sa i inledningen att jag tycker att man i svaret hade kunnat lyfta fram alla dessa delar. Ta till exempel alla de företag inom besöksnäringen som betalar sin elräkning via hyran. Det handlar om bagerier och hotell, alltså företag som har många anställda som riskerar att förlora jobbet. Hur kan regeringen stötta de företagen? Det var en frågeställning jag hade, och jag upplever inte att det svar som energi- och näringsministern lämnar här är tillräckligt. Som näringsminister kan man inte bara önska sig att hyresföretagen, alltså fastighetsägarna, ska återbetala det elstöd de förmodligen har rätt att söka - det är ju inte klarlagt om de har rätt att söka eftersom vi ännu inte har fått detta godkänt från kommissionen. Men om så skulle vara fallet när regeringen har skickat in ansökan kan fastighetsägarna ansöka om ett elstöd. Det finns dock fortfarande ingenting i svaret som garanterar att regeringen säkerställer att alla besöksnäringsföretag - alla de företag som betalar elen via hyran - faktiskt kan få ut ett stöd och få en lindring. Det finns här en möjlighet för regeringen att styra sina myndigheter och säkerställa att även den här typen av företag kan få elstöd. Sedan uppstår det hela tiden nya frågeställningar när det nu framkommer att elstöd som skulle ha gått till privatpersoner i södra Sverige har gått till jordbruksföretag - jordbruksföretag som ligger i en helt annan sektor, som styrs av EU:s jordbrukspolitik. Helt plötsligt kanske det är ett otillbörligt statsstöd. Ska de betala tillbaka detta, eller kommer bönderna i norra Sverige också att få sitt elstöd via det stöd som ska gå till vanliga hushåll? Frågeställningarna är inte färre, utan de blir snarare fler.


Question: När kommer företag i norra Sverige att kunna ta del av elstöd?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman och energi- och näringsministern! Jag vet inte riktigt hur jag ska börja. Alla år och varje mandatperiod tycks ju ha sina utmaningar. Under den förra mandatperioden hade vi pandemin, och då hade finansutskottet extra sammanträden i stort sett varje vecka. Det var extra sammanträden utöver ordinarie sammanträden. Det togs beslut om över 200 åtgärder, och över 400 miljarder kronor gick ut i form av olika stöd till enskilda och företag för att bemöta effekterna av pandemin. Sedan kom 2022, då vi helt plötsligt fick ett krig. Det gjorde att elpriserna väldigt tydligt började gå upp i september 2022. Sedan fick vi ett regeringsskifte, och sedan dess har vi en ny regering som ska hantera nya utmaningar. Just nu är utmaningarna att enskilda hushåll och företag har fått elräkningar som gör att de i princip går i konkurs, hamnar hos kronofogden eller får lägga ned verksamheten. Energi- och näringsministern frågade mig om jag hade någon fråga. Jag sa i inledningen att jag tycker att man i svaret hade kunnat lyfta fram alla dessa delar. Ta till exempel alla de företag inom besöksnäringen som betalar sin elräkning via hyran. Det handlar om bagerier och hotell, alltså företag som har många anställda som riskerar att förlora jobbet. Hur kan regeringen stötta de företagen? Det var en frågeställning jag hade, och jag upplever inte att det svar som energi- och näringsministern lämnar här är tillräckligt. Som näringsminister kan man inte bara önska sig att hyresföretagen, alltså fastighetsägarna, ska återbetala det elstöd de förmodligen har rätt att söka - det är ju inte klarlagt om de har rätt att söka eftersom vi ännu inte har fått detta godkänt från kommissionen. Men om så skulle vara fallet när regeringen har skickat in ansökan kan fastighetsägarna ansöka om ett elstöd. Det finns dock fortfarande ingenting i svaret som garanterar att regeringen säkerställer att alla besöksnäringsföretag - alla de företag som betalar elen via hyran - faktiskt kan få ut ett stöd och få en lindring. Det finns här en möjlighet för regeringen att styra sina myndigheter och säkerställa att även den här typen av företag kan få elstöd. Sedan uppstår det hela tiden nya frågeställningar när det nu framkommer att elstöd som skulle ha gått till privatpersoner i södra Sverige har gått till jordbruksföretag - jordbruksföretag som ligger i en helt annan sektor, som styrs av EU:s jordbrukspolitik. Helt plötsligt kanske det är ett otillbörligt statsstöd. Ska de betala tillbaka detta, eller kommer bönderna i norra Sverige också att få sitt elstöd via det stöd som ska gå till vanliga hushåll? Frågeställningarna är inte färre, utan de blir snarare fler.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran?

Answer: Jag skulle vilja be ledamoten Isak From att tydliggöra om det fanns utestående frågor som det inte redogjordes för i mitt första svar. Jag försökte att lyssna uppmärksamt men uppfattade egentligen inte att ledamoten hade några ytterligare utestående frågor kring detta.Jag har också otaliga gånger redogjort för olika uppdateringar av hur vi ligger till med elstödet. Jag kan förstå att det inte är helt lätt att hänga med, och det kan också bli sammanblandat i debatter och intervjuer när man både diskuterar ett specifikt elstöd till företag i form av elstöd till elintensiva företag och ett generellt elstöd till företagen.Inget av dessa två fanns i elpriskompensationen från den förra, socialdemokratiska, regeringen. Så mycket betydde företagen för Socialdemokraterna då. Nu, när man har hamnat i opposition, tycks de betyda väldigt mycket. Jag konstaterar att Socialdemokraterna när de själva hade makten nollade kompensationen till företagen. De lyfte inte ett finger för att göra någonting för företagen som drabbades av de höga elpriserna - något som också till stor del är påverkat och drivet av beslut som Socialdemokraterna själva fattade kring elsystemet i Sverige. Detta har gjort oss mycket mer sårbara för Rysslands invasionskrig i Ukraina. Nu är det annat ljud i skällan. Detta är dock de elstöd vi driver när det gäller företagen. Därutöver har vi elstöd till hushåll i sydvästra Sverige, som använder gas. Inte heller dessa hushåll kompenserades över huvud taget genom den förra, socialdemokratiska regeringens elpriskompensation. Sedan har vi ett generellt elstöd i två omgångar till hushållen i Sverige. Den första omgången har betalats ut nu; per den 7 mars hade 98 procent av alla berättigade fått del av det stödet. Under våren kommer vi att återkomma med datum då den andra elstödsomgången, som också kommer att omfatta hela Sverige, kommer att nå hushållen.Vid frågestunden i förra veckan fick jag frågor kring elstöd bland annat till företagen, och precis som jag har sagt på presskonferenser och i intervjuer har jag inga problem med att redogöra för hur upplägget ser ut. Vi diskuterade stöd till både hushåll och företag i förra veckan, och jag har vid flera tillfällen redogjort för detta. Som kammaren vet ligger de lite olika till i processen, och företagsstöd har inte skickats till kommissionen än. Vi har dock en dialog, och det har vi haft i olika omgångar och på olika sätt sedan detta blev möjligt och lagligt i och med krisinterventionen i höstas. Det kan i sammanhanget ha blandats ihop, så jag har försökt att så pedagogiskt som möjligt redogöra för var vi ligger i de olika processerna. Vi har statsstödsanmält elstödet till de elintensiva företagen. Om jag var otydlig i min formulering i förra veckan beklagar jag det, men jag har varit mycket tydlig och redogjort för detta i flera omgångar. Jag försöker alltså inte på något vis vilseleda, utan jag har försökt bistå med så mycket information som det går om hur arbetet går till. Jag välkomnar såklart en KU-anmälan om det är dit Socialdemokraterna har valt att ta det, och i så fall får vi ta det i sinom tid. Jag tyckte ändå att det var värt att svara på det redan nu.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset?

Answer: Jag skulle vilja be ledamoten Isak From att tydliggöra om det fanns utestående frågor som det inte redogjordes för i mitt första svar. Jag försökte att lyssna uppmärksamt men uppfattade egentligen inte att ledamoten hade några ytterligare utestående frågor kring detta.Jag har också otaliga gånger redogjort för olika uppdateringar av hur vi ligger till med elstödet. Jag kan förstå att det inte är helt lätt att hänga med, och det kan också bli sammanblandat i debatter och intervjuer när man både diskuterar ett specifikt elstöd till företag i form av elstöd till elintensiva företag och ett generellt elstöd till företagen.Inget av dessa två fanns i elpriskompensationen från den förra, socialdemokratiska, regeringen. Så mycket betydde företagen för Socialdemokraterna då. Nu, när man har hamnat i opposition, tycks de betyda väldigt mycket. Jag konstaterar att Socialdemokraterna när de själva hade makten nollade kompensationen till företagen. De lyfte inte ett finger för att göra någonting för företagen som drabbades av de höga elpriserna - något som också till stor del är påverkat och drivet av beslut som Socialdemokraterna själva fattade kring elsystemet i Sverige. Detta har gjort oss mycket mer sårbara för Rysslands invasionskrig i Ukraina. Nu är det annat ljud i skällan. Detta är dock de elstöd vi driver när det gäller företagen. Därutöver har vi elstöd till hushåll i sydvästra Sverige, som använder gas. Inte heller dessa hushåll kompenserades över huvud taget genom den förra, socialdemokratiska regeringens elpriskompensation. Sedan har vi ett generellt elstöd i två omgångar till hushållen i Sverige. Den första omgången har betalats ut nu; per den 7 mars hade 98 procent av alla berättigade fått del av det stödet. Under våren kommer vi att återkomma med datum då den andra elstödsomgången, som också kommer att omfatta hela Sverige, kommer att nå hushållen.Vid frågestunden i förra veckan fick jag frågor kring elstöd bland annat till företagen, och precis som jag har sagt på presskonferenser och i intervjuer har jag inga problem med att redogöra för hur upplägget ser ut. Vi diskuterade stöd till både hushåll och företag i förra veckan, och jag har vid flera tillfällen redogjort för detta. Som kammaren vet ligger de lite olika till i processen, och företagsstöd har inte skickats till kommissionen än. Vi har dock en dialog, och det har vi haft i olika omgångar och på olika sätt sedan detta blev möjligt och lagligt i och med krisinterventionen i höstas. Det kan i sammanhanget ha blandats ihop, så jag har försökt att så pedagogiskt som möjligt redogöra för var vi ligger i de olika processerna. Vi har statsstödsanmält elstödet till de elintensiva företagen. Om jag var otydlig i min formulering i förra veckan beklagar jag det, men jag har varit mycket tydlig och redogjort för detta i flera omgångar. Jag försöker alltså inte på något vis vilseleda, utan jag har försökt bistå med så mycket information som det går om hur arbetet går till. Jag välkomnar såklart en KU-anmälan om det är dit Socialdemokraterna har valt att ta det, och i så fall får vi ta det i sinom tid. Jag tyckte ändå att det var värt att svara på det redan nu.


Question: När kommer företag i norra Sverige att kunna ta del av elstöd?

Answer: Jag skulle vilja be ledamoten Isak From att tydliggöra om det fanns utestående frågor som det inte redogjordes för i mitt första svar. Jag försökte att lyssna uppmärksamt men uppfattade egentligen inte att ledamoten hade några ytterligare utestående frågor kring detta.Jag har också otaliga gånger redogjort för olika uppdateringar av hur vi ligger till med elstödet. Jag kan förstå att det inte är helt lätt att hänga med, och det kan också bli sammanblandat i debatter och intervjuer när man både diskuterar ett specifikt elstöd till företag i form av elstöd till elintensiva företag och ett generellt elstöd till företagen.Inget av dessa två fanns i elpriskompensationen från den förra, socialdemokratiska, regeringen. Så mycket betydde företagen för Socialdemokraterna då. Nu, när man har hamnat i opposition, tycks de betyda väldigt mycket. Jag konstaterar att Socialdemokraterna när de själva hade makten nollade kompensationen till företagen. De lyfte inte ett finger för att göra någonting för företagen som drabbades av de höga elpriserna - något som också till stor del är påverkat och drivet av beslut som Socialdemokraterna själva fattade kring elsystemet i Sverige. Detta har gjort oss mycket mer sårbara för Rysslands invasionskrig i Ukraina. Nu är det annat ljud i skällan. Detta är dock de elstöd vi driver när det gäller företagen. Därutöver har vi elstöd till hushåll i sydvästra Sverige, som använder gas. Inte heller dessa hushåll kompenserades över huvud taget genom den förra, socialdemokratiska regeringens elpriskompensation. Sedan har vi ett generellt elstöd i två omgångar till hushållen i Sverige. Den första omgången har betalats ut nu; per den 7 mars hade 98 procent av alla berättigade fått del av det stödet. Under våren kommer vi att återkomma med datum då den andra elstödsomgången, som också kommer att omfatta hela Sverige, kommer att nå hushållen.Vid frågestunden i förra veckan fick jag frågor kring elstöd bland annat till företagen, och precis som jag har sagt på presskonferenser och i intervjuer har jag inga problem med att redogöra för hur upplägget ser ut. Vi diskuterade stöd till både hushåll och företag i förra veckan, och jag har vid flera tillfällen redogjort för detta. Som kammaren vet ligger de lite olika till i processen, och företagsstöd har inte skickats till kommissionen än. Vi har dock en dialog, och det har vi haft i olika omgångar och på olika sätt sedan detta blev möjligt och lagligt i och med krisinterventionen i höstas. Det kan i sammanhanget ha blandats ihop, så jag har försökt att så pedagogiskt som möjligt redogöra för var vi ligger i de olika processerna. Vi har statsstödsanmält elstödet till de elintensiva företagen. Om jag var otydlig i min formulering i förra veckan beklagar jag det, men jag har varit mycket tydlig och redogjort för detta i flera omgångar. Jag försöker alltså inte på något vis vilseleda, utan jag har försökt bistå med så mycket information som det går om hur arbetet går till. Jag välkomnar såklart en KU-anmälan om det är dit Socialdemokraterna har valt att ta det, och i så fall får vi ta det i sinom tid. Jag tyckte ändå att det var värt att svara på det redan nu.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman och statsrådet! I slutet av januari hade jag min första interpellationsdebatt i den här kammaren för att kräva svar om elstödet till företagen.Jag betonade att regeringens icke-besked slår hårt mot företagen och jobben, och jag upprepade min fråga om när företagen får ta del av det utlovade elstödet. Jag fick dock beklagligt nog inget svar från energi- och näringsminister Ebba Busch.Nu har det snart gått två månader sedan debatten ägde rum. Företagen har fortfarande inte fått ta del av något elstöd trots att det skulle vara på plats den 1 november, trots att de utlovades kompensation i god tid före jul och trots att antalet varsel och konkurser har ökat i rasande takt. Att företagen inte får ta del av elstödet är illa nog, men även regeringens hantering av frågan är under all kritik.För det första framförde statsrådet Ebba Busch i början av januari att regeringen inom kort skulle göra en statsstödsanmälan till EU-kommissionen. Det är snart tre månader sedan. Tre månader kan inte ses som "inom kort".Mest anmärkningsvärt är ändå att statsrådet under förra veckans frågestund, precis som min kollega här nämner, svarade att regeringen redan har lämnat in statsstödsanmälan till EU-kommissionen. När min kollega ställde en fråga om elstödet och statsstödsreglerna svarade statsrådet: "Statsstödsprövningen kommer vi att återkomma till. Det är ju en del av det som prövas nu gentemot kommissionen och som vi har skickat in." Nu, bara några dagar senare, svarar statsrådet att regeringen kommer att lämna in anmälan så snart som möjligt. Någon statsstödsanmälan har alltså fortfarande inte gjorts.För det andra har statsrådet flera gånger påpekat att det inte går att snabba på EU-kommissionen. Men kommissionens talesperson har varit tydlig med att tidsåtgången i stor utsträckning beror på den dialog som regeringen har med kommissionen. Snabbast behandling får de medlemsländer som har en nära och omfattande dialog med kommissionen innan själva statsstödsanmälan skickas in.När jag påpekade detta i min tidigare interpellationsdebatt i januari svarade statsrådet att regeringen redan har inlett en tät och nära dialog med kommissionen. Men nu framför statsrådet att dialogen inleddes först den 20 februari, när förslagen skickades ut på remiss.Mot denna bakgrund har vi begärt att konstitutionsutskottet granskar statsrådets uttalanden. Det är helt grundläggande att statsrådet talar sanning och även ger en fullständig bild av relevanta omständigheter, speciellt i en fråga som är av så stor betydelse för många företag.Fru talman! Statsrådets besked om att företagen ska kunna söka elstödet hos Skatteverket från och med den 30 maj är inte tillräckligt. Det företagen vill veta är när stödet kommer att betalas ut och när de kan få pengarna på kontot. Dessutom förutsätter beskedet att EU-kommissionen faktiskt godkänner regeringens formella statsstödsansökan, vilken regeringen fortfarande inte har lämnat in. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerNär avser energi- och näringsminister Ebba Busch och regeringen att skicka in statsstödsanmälan till EU-kommissionen?


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman och statsrådet! I slutet av januari hade jag min första interpellationsdebatt i den här kammaren för att kräva svar om elstödet till företagen.Jag betonade att regeringens icke-besked slår hårt mot företagen och jobben, och jag upprepade min fråga om när företagen får ta del av det utlovade elstödet. Jag fick dock beklagligt nog inget svar från energi- och näringsminister Ebba Busch.Nu har det snart gått två månader sedan debatten ägde rum. Företagen har fortfarande inte fått ta del av något elstöd trots att det skulle vara på plats den 1 november, trots att de utlovades kompensation i god tid före jul och trots att antalet varsel och konkurser har ökat i rasande takt. Att företagen inte får ta del av elstödet är illa nog, men även regeringens hantering av frågan är under all kritik.För det första framförde statsrådet Ebba Busch i början av januari att regeringen inom kort skulle göra en statsstödsanmälan till EU-kommissionen. Det är snart tre månader sedan. Tre månader kan inte ses som "inom kort".Mest anmärkningsvärt är ändå att statsrådet under förra veckans frågestund, precis som min kollega här nämner, svarade att regeringen redan har lämnat in statsstödsanmälan till EU-kommissionen. När min kollega ställde en fråga om elstödet och statsstödsreglerna svarade statsrådet: "Statsstödsprövningen kommer vi att återkomma till. Det är ju en del av det som prövas nu gentemot kommissionen och som vi har skickat in." Nu, bara några dagar senare, svarar statsrådet att regeringen kommer att lämna in anmälan så snart som möjligt. Någon statsstödsanmälan har alltså fortfarande inte gjorts.För det andra har statsrådet flera gånger påpekat att det inte går att snabba på EU-kommissionen. Men kommissionens talesperson har varit tydlig med att tidsåtgången i stor utsträckning beror på den dialog som regeringen har med kommissionen. Snabbast behandling får de medlemsländer som har en nära och omfattande dialog med kommissionen innan själva statsstödsanmälan skickas in.När jag påpekade detta i min tidigare interpellationsdebatt i januari svarade statsrådet att regeringen redan har inlett en tät och nära dialog med kommissionen. Men nu framför statsrådet att dialogen inleddes först den 20 februari, när förslagen skickades ut på remiss.Mot denna bakgrund har vi begärt att konstitutionsutskottet granskar statsrådets uttalanden. Det är helt grundläggande att statsrådet talar sanning och även ger en fullständig bild av relevanta omständigheter, speciellt i en fråga som är av så stor betydelse för många företag.Fru talman! Statsrådets besked om att företagen ska kunna söka elstödet hos Skatteverket från och med den 30 maj är inte tillräckligt. Det företagen vill veta är när stödet kommer att betalas ut och när de kan få pengarna på kontot. Dessutom förutsätter beskedet att EU-kommissionen faktiskt godkänner regeringens formella statsstödsansökan, vilken regeringen fortfarande inte har lämnat in. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerNär avser energi- och näringsminister Ebba Busch och regeringen att skicka in statsstödsanmälan till EU-kommissionen?


Question: När kommer företag i norra Sverige att kunna ta del av elstöd?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman och statsrådet! I slutet av januari hade jag min första interpellationsdebatt i den här kammaren för att kräva svar om elstödet till företagen.Jag betonade att regeringens icke-besked slår hårt mot företagen och jobben, och jag upprepade min fråga om när företagen får ta del av det utlovade elstödet. Jag fick dock beklagligt nog inget svar från energi- och näringsminister Ebba Busch.Nu har det snart gått två månader sedan debatten ägde rum. Företagen har fortfarande inte fått ta del av något elstöd trots att det skulle vara på plats den 1 november, trots att de utlovades kompensation i god tid före jul och trots att antalet varsel och konkurser har ökat i rasande takt. Att företagen inte får ta del av elstödet är illa nog, men även regeringens hantering av frågan är under all kritik.För det första framförde statsrådet Ebba Busch i början av januari att regeringen inom kort skulle göra en statsstödsanmälan till EU-kommissionen. Det är snart tre månader sedan. Tre månader kan inte ses som "inom kort".Mest anmärkningsvärt är ändå att statsrådet under förra veckans frågestund, precis som min kollega här nämner, svarade att regeringen redan har lämnat in statsstödsanmälan till EU-kommissionen. När min kollega ställde en fråga om elstödet och statsstödsreglerna svarade statsrådet: "Statsstödsprövningen kommer vi att återkomma till. Det är ju en del av det som prövas nu gentemot kommissionen och som vi har skickat in." Nu, bara några dagar senare, svarar statsrådet att regeringen kommer att lämna in anmälan så snart som möjligt. Någon statsstödsanmälan har alltså fortfarande inte gjorts.För det andra har statsrådet flera gånger påpekat att det inte går att snabba på EU-kommissionen. Men kommissionens talesperson har varit tydlig med att tidsåtgången i stor utsträckning beror på den dialog som regeringen har med kommissionen. Snabbast behandling får de medlemsländer som har en nära och omfattande dialog med kommissionen innan själva statsstödsanmälan skickas in.När jag påpekade detta i min tidigare interpellationsdebatt i januari svarade statsrådet att regeringen redan har inlett en tät och nära dialog med kommissionen. Men nu framför statsrådet att dialogen inleddes först den 20 februari, när förslagen skickades ut på remiss.Mot denna bakgrund har vi begärt att konstitutionsutskottet granskar statsrådets uttalanden. Det är helt grundläggande att statsrådet talar sanning och även ger en fullständig bild av relevanta omständigheter, speciellt i en fråga som är av så stor betydelse för många företag.Fru talman! Statsrådets besked om att företagen ska kunna söka elstödet hos Skatteverket från och med den 30 maj är inte tillräckligt. Det företagen vill veta är när stödet kommer att betalas ut och när de kan få pengarna på kontot. Dessutom förutsätter beskedet att EU-kommissionen faktiskt godkänner regeringens formella statsstödsansökan, vilken regeringen fortfarande inte har lämnat in. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerNär avser energi- och näringsminister Ebba Busch och regeringen att skicka in statsstödsanmälan till EU-kommissionen?


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran?

Answer: Tack, energi- och näringsministern, för svaret! Det var tydligt, om än jag kanske hade större förhoppningar på svaret. Jag får också tacka för att vi har fått till interpellationsdebatten så snart. Jag uppskattar verkligen att vi återigen kan ses här under en av riksdagens stående interpellationsdebattider på tisdagar.Men, fru talman, man måste fråga sig hur det egentligen går för regeringen. Mer än hyfsat, tycker kanske en enskild elabonnent i södra Sverige, som lyckades få ut drygt 700 000. Det var närmare bestämt 773 669 kronor som utbetalades, enligt Försäkringskassan och Sverige Radios Ekot.Då förbrukar man väldigt mycket el - så mycket el att Försäkringskassan nu har kommit fram till att det rör sig om ett företag. Det är förmodligen ett jordbruksföretag, alltså ett företag som har gödselbrunnar eller andra verksamheter som förbrukar mycket el. När man märker att enskilda på landsbygden plötsligt konsumerar väldigt mycket el är det någonting som har hänt. Antingen är det någon som odlar någonting som inte är lagligt och som genererar fängelse, eller också har någon startat en produktion som inte är helt klar och möjlig för granskning.Det är naturligtvis väldigt bra att det elstöd som går till enskilda småbarnsfamiljer och pensionärer nu betalas ut. Men alla de som har elen via hyran, då? De ska visst ingenting få, eller så får de ansöka hos sin hyresvärd. Som vi har uppfattat det finns det ett koncerntak på 20 miljoner, vilket gör att stora fastighetsägare kommer att slå i detta tak. Det innebär förmodligen också att de som vore mest betjänta av att få stödet inte kommer att kunna få det.Det räcker inte att, som energi- och näringsministern säger, önska att pengarna går ut. Jo, vi kan önska det. Men nu har vi faktiskt en regering, och vi förutsätter att regeringen styr sina myndigheter. Om regeringen hade haft en ambition att stödet skulle vara rättvist och gå även till hyresgäster och till företag och enskilda i norra Sverige hade den sett till att leverera det.Vi hör också något annat i svaret som var väldigt tydligt. I frågestunden i torsdags sa energi- och näringsministern att en ansökan till kommissionen var inlämnad. Nu får vi höra, och se skriftligt, i svaret att en ansökan till kommissionen om elstöd till företag inte är inlämnad. Vi får ta den diskussionen i nästa inlägg.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset?

Answer: Tack, energi- och näringsministern, för svaret! Det var tydligt, om än jag kanske hade större förhoppningar på svaret. Jag får också tacka för att vi har fått till interpellationsdebatten så snart. Jag uppskattar verkligen att vi återigen kan ses här under en av riksdagens stående interpellationsdebattider på tisdagar.Men, fru talman, man måste fråga sig hur det egentligen går för regeringen. Mer än hyfsat, tycker kanske en enskild elabonnent i södra Sverige, som lyckades få ut drygt 700 000. Det var närmare bestämt 773 669 kronor som utbetalades, enligt Försäkringskassan och Sverige Radios Ekot.Då förbrukar man väldigt mycket el - så mycket el att Försäkringskassan nu har kommit fram till att det rör sig om ett företag. Det är förmodligen ett jordbruksföretag, alltså ett företag som har gödselbrunnar eller andra verksamheter som förbrukar mycket el. När man märker att enskilda på landsbygden plötsligt konsumerar väldigt mycket el är det någonting som har hänt. Antingen är det någon som odlar någonting som inte är lagligt och som genererar fängelse, eller också har någon startat en produktion som inte är helt klar och möjlig för granskning.Det är naturligtvis väldigt bra att det elstöd som går till enskilda småbarnsfamiljer och pensionärer nu betalas ut. Men alla de som har elen via hyran, då? De ska visst ingenting få, eller så får de ansöka hos sin hyresvärd. Som vi har uppfattat det finns det ett koncerntak på 20 miljoner, vilket gör att stora fastighetsägare kommer att slå i detta tak. Det innebär förmodligen också att de som vore mest betjänta av att få stödet inte kommer att kunna få det.Det räcker inte att, som energi- och näringsministern säger, önska att pengarna går ut. Jo, vi kan önska det. Men nu har vi faktiskt en regering, och vi förutsätter att regeringen styr sina myndigheter. Om regeringen hade haft en ambition att stödet skulle vara rättvist och gå även till hyresgäster och till företag och enskilda i norra Sverige hade den sett till att leverera det.Vi hör också något annat i svaret som var väldigt tydligt. I frågestunden i torsdags sa energi- och näringsministern att en ansökan till kommissionen var inlämnad. Nu får vi höra, och se skriftligt, i svaret att en ansökan till kommissionen om elstöd till företag inte är inlämnad. Vi får ta den diskussionen i nästa inlägg.


Question: När kommer företag i norra Sverige att kunna ta del av elstöd?

Answer: Tack, energi- och näringsministern, för svaret! Det var tydligt, om än jag kanske hade större förhoppningar på svaret. Jag får också tacka för att vi har fått till interpellationsdebatten så snart. Jag uppskattar verkligen att vi återigen kan ses här under en av riksdagens stående interpellationsdebattider på tisdagar.Men, fru talman, man måste fråga sig hur det egentligen går för regeringen. Mer än hyfsat, tycker kanske en enskild elabonnent i södra Sverige, som lyckades få ut drygt 700 000. Det var närmare bestämt 773 669 kronor som utbetalades, enligt Försäkringskassan och Sverige Radios Ekot.Då förbrukar man väldigt mycket el - så mycket el att Försäkringskassan nu har kommit fram till att det rör sig om ett företag. Det är förmodligen ett jordbruksföretag, alltså ett företag som har gödselbrunnar eller andra verksamheter som förbrukar mycket el. När man märker att enskilda på landsbygden plötsligt konsumerar väldigt mycket el är det någonting som har hänt. Antingen är det någon som odlar någonting som inte är lagligt och som genererar fängelse, eller också har någon startat en produktion som inte är helt klar och möjlig för granskning.Det är naturligtvis väldigt bra att det elstöd som går till enskilda småbarnsfamiljer och pensionärer nu betalas ut. Men alla de som har elen via hyran, då? De ska visst ingenting få, eller så får de ansöka hos sin hyresvärd. Som vi har uppfattat det finns det ett koncerntak på 20 miljoner, vilket gör att stora fastighetsägare kommer att slå i detta tak. Det innebär förmodligen också att de som vore mest betjänta av att få stödet inte kommer att kunna få det.Det räcker inte att, som energi- och näringsministern säger, önska att pengarna går ut. Jo, vi kan önska det. Men nu har vi faktiskt en regering, och vi förutsätter att regeringen styr sina myndigheter. Om regeringen hade haft en ambition att stödet skulle vara rättvist och gå även till hyresgäster och till företag och enskilda i norra Sverige hade den sett till att leverera det.Vi hör också något annat i svaret som var väldigt tydligt. I frågestunden i torsdags sa energi- och näringsministern att en ansökan till kommissionen var inlämnad. Nu får vi höra, och se skriftligt, i svaret att en ansökan till kommissionen om elstöd till företag inte är inlämnad. Vi får ta den diskussionen i nästa inlägg.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran?

Answer: har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran och om jag och regeringen avser att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset. Isak From har vidare frågat mig när företag i norra Sverige kommer att kunna ta del av elstödet till företag.Regeringen har arbetat intensivt med att få elstödet till företag på plats. Regeringen gav den 22 december 2022 affärsverket Svenska kraftnät i uppdrag att på nytt ansöka hos Energimarknadsinspektionen om att använda så kallade kapacitetsavgifter för att finansiera åtgärder som på kort sikt kan komma näringsidkare och juridiska personer till del. Affärsverket Svenska kraftnät inkom den 4 januari 2023 med en ny ansökan till Energimarknadsinspektionen. Ansökan godkändes den 11 januari 2023. Drygt en månad senare, den 20 februari, remitterade Klimat- och näringslivsdepartementet och Finansdepartementet två förslag som reglerar utbetalningar av elstödet till företag. Parallellt inleddes även en dialog med Europeiska kommissionen om statsstödsansökan för stödet. Remissvaren behandlas nu inom Regeringskansliet, och en formell statsstödsansökan kommer att skickas så snart som möjligt.En konsekvens av Energimarknadsinspektionens beslut är att det endast är elslutkunder med avtal med ett elnätsföretag som är stödberättigade. Det innebär att företag utan eget elavtal där elkostnaden ingår i hyran inte kommer att vara direkt stödberättigade. Dock kommer deras hyresvärd att kunna ansöka om elstöd hos Skatteverket. Det är sedan upp till hyresvärden att bestämma om det mottagna stödet ska föras vidare till hyresgäster. Regeringen kan inte tvinga hyresvärdar att föra vidare stödet. Rent generellt anser dock regeringen att de bör göra det så långt som möjligt.Regeringen har utöver elstödet till företag genomfört flera åtgärder för att underlätta för företagare i krisen. Den 26 januari 2023 beslutade regeringen om en extra ändringsbudget för 2023 där utökade möjligheter till tillfälliga anstånd med betalning av vissa skatter och avgifter föreslogs. Riksdagen har beslutat enligt regeringens förslag, och ändringarna trädde i kraft den 13 februari i år. Detta innebär att anstånd får beviljas för fler redovisningsperioder och även för redovisningsperioder som infallit under perioden april-juni 2022. Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden för berörda skatter och avgifter senareläggs också till den 12 september 2023. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerRegeringen avsatte även i budgetpropositionen för 2023 medel för ett elstöd för elintensiva företag. Den 22 december 2022 statsstödsanmäldes stödet hos Europeiska kommissionen, och den 15 februari 2023 godkände kommissionen stödet. Dagen efter kommissionens besked fattade regeringen beslut om en förordning för stödet som trädde i kraft den 6 mars 2023. Stödet till elintensiva företag utgår oberoende av var företaget har sitt säte. Det innebär att även företagare i norra Sverige, förutsatt att de uppfyller kraven i förordningen, kan ta del av stödet. Med detta sagt är jag medveten om att många av landets företagare befinner sig i ett mycket ansträngt läge till följd av elpriserna. Regeringen följer situationen mycket noga samtidigt som vi återkommande fattar beslut om att bygga ut Sveriges kraftproduktion, eller banar väg för att bygga ut Sveriges kraftproduktion och bygga energisystemet som helhet starkare.


Question: Avser ministern och regeringen att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset?

Answer: har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran och om jag och regeringen avser att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset. Isak From har vidare frågat mig när företag i norra Sverige kommer att kunna ta del av elstödet till företag.Regeringen har arbetat intensivt med att få elstödet till företag på plats. Regeringen gav den 22 december 2022 affärsverket Svenska kraftnät i uppdrag att på nytt ansöka hos Energimarknadsinspektionen om att använda så kallade kapacitetsavgifter för att finansiera åtgärder som på kort sikt kan komma näringsidkare och juridiska personer till del. Affärsverket Svenska kraftnät inkom den 4 januari 2023 med en ny ansökan till Energimarknadsinspektionen. Ansökan godkändes den 11 januari 2023. Drygt en månad senare, den 20 februari, remitterade Klimat- och näringslivsdepartementet och Finansdepartementet två förslag som reglerar utbetalningar av elstödet till företag. Parallellt inleddes även en dialog med Europeiska kommissionen om statsstödsansökan för stödet. Remissvaren behandlas nu inom Regeringskansliet, och en formell statsstödsansökan kommer att skickas så snart som möjligt.En konsekvens av Energimarknadsinspektionens beslut är att det endast är elslutkunder med avtal med ett elnätsföretag som är stödberättigade. Det innebär att företag utan eget elavtal där elkostnaden ingår i hyran inte kommer att vara direkt stödberättigade. Dock kommer deras hyresvärd att kunna ansöka om elstöd hos Skatteverket. Det är sedan upp till hyresvärden att bestämma om det mottagna stödet ska föras vidare till hyresgäster. Regeringen kan inte tvinga hyresvärdar att föra vidare stödet. Rent generellt anser dock regeringen att de bör göra det så långt som möjligt.Regeringen har utöver elstödet till företag genomfört flera åtgärder för att underlätta för företagare i krisen. Den 26 januari 2023 beslutade regeringen om en extra ändringsbudget för 2023 där utökade möjligheter till tillfälliga anstånd med betalning av vissa skatter och avgifter föreslogs. Riksdagen har beslutat enligt regeringens förslag, och ändringarna trädde i kraft den 13 februari i år. Detta innebär att anstånd får beviljas för fler redovisningsperioder och även för redovisningsperioder som infallit under perioden april-juni 2022. Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden för berörda skatter och avgifter senareläggs också till den 12 september 2023. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerRegeringen avsatte även i budgetpropositionen för 2023 medel för ett elstöd för elintensiva företag. Den 22 december 2022 statsstödsanmäldes stödet hos Europeiska kommissionen, och den 15 februari 2023 godkände kommissionen stödet. Dagen efter kommissionens besked fattade regeringen beslut om en förordning för stödet som trädde i kraft den 6 mars 2023. Stödet till elintensiva företag utgår oberoende av var företaget har sitt säte. Det innebär att även företagare i norra Sverige, förutsatt att de uppfyller kraven i förordningen, kan ta del av stödet. Med detta sagt är jag medveten om att många av landets företagare befinner sig i ett mycket ansträngt läge till följd av elpriserna. Regeringen följer situationen mycket noga samtidigt som vi återkommande fattar beslut om att bygga ut Sveriges kraftproduktion, eller banar väg för att bygga ut Sveriges kraftproduktion och bygga energisystemet som helhet starkare.


Question: När kommer företag i norra Sverige att kunna ta del av elstöd?

Answer: har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att stödja företag utan eget elavtal där elkostnaden tas ut via hyran och om jag och regeringen avser att vidta några andra åtgärder för att motverka nya konkurser till följd av det höga energipriset. Isak From har vidare frågat mig när företag i norra Sverige kommer att kunna ta del av elstödet till företag.Regeringen har arbetat intensivt med att få elstödet till företag på plats. Regeringen gav den 22 december 2022 affärsverket Svenska kraftnät i uppdrag att på nytt ansöka hos Energimarknadsinspektionen om att använda så kallade kapacitetsavgifter för att finansiera åtgärder som på kort sikt kan komma näringsidkare och juridiska personer till del. Affärsverket Svenska kraftnät inkom den 4 januari 2023 med en ny ansökan till Energimarknadsinspektionen. Ansökan godkändes den 11 januari 2023. Drygt en månad senare, den 20 februari, remitterade Klimat- och näringslivsdepartementet och Finansdepartementet två förslag som reglerar utbetalningar av elstödet till företag. Parallellt inleddes även en dialog med Europeiska kommissionen om statsstödsansökan för stödet. Remissvaren behandlas nu inom Regeringskansliet, och en formell statsstödsansökan kommer att skickas så snart som möjligt.En konsekvens av Energimarknadsinspektionens beslut är att det endast är elslutkunder med avtal med ett elnätsföretag som är stödberättigade. Det innebär att företag utan eget elavtal där elkostnaden ingår i hyran inte kommer att vara direkt stödberättigade. Dock kommer deras hyresvärd att kunna ansöka om elstöd hos Skatteverket. Det är sedan upp till hyresvärden att bestämma om det mottagna stödet ska föras vidare till hyresgäster. Regeringen kan inte tvinga hyresvärdar att föra vidare stödet. Rent generellt anser dock regeringen att de bör göra det så långt som möjligt.Regeringen har utöver elstödet till företag genomfört flera åtgärder för att underlätta för företagare i krisen. Den 26 januari 2023 beslutade regeringen om en extra ändringsbudget för 2023 där utökade möjligheter till tillfälliga anstånd med betalning av vissa skatter och avgifter föreslogs. Riksdagen har beslutat enligt regeringens förslag, och ändringarna trädde i kraft den 13 februari i år. Detta innebär att anstånd får beviljas för fler redovisningsperioder och även för redovisningsperioder som infallit under perioden april-juni 2022. Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden för berörda skatter och avgifter senareläggs också till den 12 september 2023. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerRegeringen avsatte även i budgetpropositionen för 2023 medel för ett elstöd för elintensiva företag. Den 22 december 2022 statsstödsanmäldes stödet hos Europeiska kommissionen, och den 15 februari 2023 godkände kommissionen stödet. Dagen efter kommissionens besked fattade regeringen beslut om en förordning för stödet som trädde i kraft den 6 mars 2023. Stödet till elintensiva företag utgår oberoende av var företaget har sitt säte. Det innebär att även företagare i norra Sverige, förutsatt att de uppfyller kraven i förordningen, kan ta del av stödet. Med detta sagt är jag medveten om att många av landets företagare befinner sig i ett mycket ansträngt läge till följd av elpriserna. Regeringen följer situationen mycket noga samtidigt som vi återkommande fattar beslut om att bygga ut Sveriges kraftproduktion, eller banar väg för att bygga ut Sveriges kraftproduktion och bygga energisystemet som helhet starkare.


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: Låt mig inleda med att tacka Jim Svensk Larm för interpellationen och debatten. Det är positivt att vi har en bred uppslutning över partigränserna om vikten av att bekämpa arbetslivskriminalitet.Om jag minns rätt sa ledamoten i sitt första inlägg att på svensk mark ska svenska lagar gälla, och det håller jag med om till hundra procent. Det är viktigt att vi jobbar brett, hårt, effektivt och med full kraft. Den förra regeringen startade upp en del bra saker, och dem kommer vi att fortsätta att jobba med och öka takten. Vi kommer också att ta itu med de luckor som finns. Det gäller framför allt sekretesslagstiftningen, och här verkar det finnas en samsyn. Jag räknar därför med ett starkt stöd när vi lägger fram de förslag som nu bereds i Tidöavtalets riktning: att ta fram en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen. Då kan vi på allvar se till att myndigheter kan dela den information som behövs för att de gemensamt ska kunna jobba mer strategiskt och med full kraft för att säkerställa det som ledamoten sa om att på svensk mark ska svensk lag gälla.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: Jag är lite osäker på om jag ska tacka statsrådet för svaren, för jag fick inga svar på mina frågor. Han tolkade dock några av mina resonemang som frågor, men jag ställde inga frågor om arbetslivskriminalitetscenter eller sekretess utan lyfte upp vikten av dessa. Däremot ställde jag en fråga om regeringen avser att göra det möjligt att ställa krav på kollektivavtal, men det fick jag inte svar på. Kollektivavtal är viktigt på svensk arbetsmarknad, och seriösa arbetsgivare tecknar kollektivavtal. Statsrådet säger att man ska bekämpa arbetslivskriminalitet med full kraft men säger inget om kollektivavtal vid upphandling.I det delbetänkande som Delegationen mot arbetslivskriminalitet presenterade i februari fanns förslag på förändringar. Bland annat pekar man på kvaliteten i det utstationeringsregister som finns. Här kommer vi in på det statsrådet sa om vikten av att kunna utbyta information mellan myndigheter. Detta register håller så låg kvalitet att det inte går att använda för samkörning. Ett sådant här register är ett viktigt verktyg för andra nordiska länder för att komma åt den utstationerade arbetskraft som utnyttjas.Jag vet att delbetänkandet kom ganska nyligen, men jag hoppas att regeringen behandlar förslagen snabbt. Som statsrådet säger är det viktigt att myndigheterna har god samverkan och att den information som finns är hög kvalitet.Jag avslutar med att tacka statsrådet för debatten. Arbetslivskriminalitet har ingen plats i vårt samhälle. Vi måste arbeta brett för att komma åt detta problem, och jag är säker på att vi kommer att fortsätta att diskutera dessa frågor under mandatperioden.


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: En fråga som Jim Svensk Larm tog upp handlade om parterna. Myndigheterna som samverkar mot arbetslivskriminalitet har träffat en överenskommelse om partssamverkan med Svenskt Näringsliv och LO. Centralt beslutades att inrätta en nationell strategisk grupp bestående av representanter från båda organisationerna och de deltagande myndigheterna. Skatteverket är sammankallande. Myndigheterna och arbetsmarknadens parter har valt ut byggbranschen som en pilotbransch för samverkan, och här pågår arbete.En av de frågor som lyfts fram inom partssamverkan och detta pilotprojekt är kommunernas möjlighet till strategisk styrning av sitt inköpsarbete för att motverka arbetslivskriminalitet.Regeringen arbetar för att påskynda utvecklingen av en mer ändamålsenlig styrning och organisering av inköpsverksamheterna, bland annat genom uppdraget till Upphandlingsmyndigheten. Som jag sa i min inledning fick myndigheten i årets regleringsbrev ett treårigt uppdrag att särskilt fokusera på bygg- och anläggningssektorn när det gäller styrning och utveckling av inköpsarbetet.Etableringen av arbetslivskriminalitetscenter kommer att fortsätta under 2023. Vi arbetar offensivt och förstärker offensiven mot kriminaliteten. Det är en viktig del i att ge arbetstagare ett socialt hållbart arbetsliv, och offensiven mot arbetskriminalitet på hemmaplan fortsätter därför. De nio myndigheter som samverkar i arbetet täcker många stora och viktiga samhällsfunktioner för att ta ett helhetsgrepp och ge ett helhetsperspektiv.Ledamoten ställde åter frågan om sekretesslagstiftning. Vi är på gång att göra den både bredare och betydligt mer användbar, till skillnad från den förra regeringen. Ni hade makten i åtta år men står fortfarande här och pratar om det. Om det på allvar var en viktig prioritering hade vi kunnat förvänta oss lite högre framdrift i att få till ett system för det alla lyfter fram som det stora problemet: att olika myndigheter inte kan dela information när de ska jobba gemensamt för att trycka tillbaka grov organiserad brottslighet.Så till frågan om regeringens utredning om skärpta villkor för arbetskraftsinvandring. Den 17 februari beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen om en behovsprövad arbetskraftsinvandring. Syftet är dels att skärpa villkoren för arbetskraftsinvandring, dels att främja högkvalificerad arbetskraftsinvandring. Sverige ska värna och förbättra reglerna för kvalificerad och högkvalificerad arbetskraftsinvandring. För såväl seriösa företag som arbetstagare är det viktigt att kriminalitet och fusk som är kopplad till arbetskraftsinvandring bekämpas med full kraft, som min kollega migrationsministern sa när detta presenterades.Leif Nysmed och andra intresserade kan ta del av detta tilläggsdirektiv. Det handlar inte om en schweizerost utan om att på allvar få bukt med problemet, inte bara med ord i riksdagens kammare utan också i handling i verksamheterna som jobbar med detta. De kommer att få betydligt bättre verktyg, vilket nu bereds i hög takt hos regeringen.


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: Statsrådet säger att regeringen har rivstartat. Med rivstart menas att man har rivit upp den utredning som skulle titta på arbetsmarknadsprövning för utländsk arbetskraft. I stället föreslås ett lönegolv.Jag vill fråga statsrådet hur ett lönegolv som är fullt med undantag kommer att förhindra arbetslivskriminalitet. Som ombudsman på Byggnads, som jag nu är tjänstledig från, har jag sett - och jag ser fortfarande - hur utländska arbetstagare som suttit i en svår situation och inte varit fria har fått betala tillbaka stora delar av den lön som de har fått till arbetsgivaren efter att den har utbetalats för att det ska se bra ut på papperet när exempelvis Byggnads eller myndigheter gör kontroller.Hur ska man kunna komma till rätta med detta med alla de undantag som kommer att finnas när det gäller det lönegolv som regeringens utredning ska ta fram? Regeringens utredning riskerar att bli ihåligare än en schweizerost, och jag hävdar att undantag är alla oseriösa företagares bästa vän. Jag har i fyra år följt Ekobrottsmyndighetens granskning av ett stort svenskt byggföretag som har haft arbetskraft utan tillstånd att arbeta i Sverige. På grund av att det finns så många undantag har Ekobrottsmyndigheten haft problem att visa att dessa inte har haft denna rätt. Om till exempel en belarusisk arbetare är sambo med en EES-medborgare och denne EES-medborgare arbetar i Sverige får den belarusiske arbetaren följa med. Det är märkligt, och det är svårt att utreda i efterhand.Kontroller är bra, men vi måste stoppa kriminaliteten innan den kommer in på arbetsplatsen. Då är möjligheten till arbetsmarknadsprövning för utländsk arbetskraft så himla viktig, och därför bli jag besviken när regeringen och SD tar bort denna möjlighet utan att ens utreda den. Hur svårt kan det vara att ta reda på hur det är och vilka fördelar och nackdelar det finns?Återigen: Varför sviker regeringen och SD seriösa företag och ärliga löntagare i kampen mot arbetslivskriminaliteten?


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: Jag vill tacka statsrådet för svaret, även om det inte riktigt var svar på våra frågor.Sekretessen är absolut viktig, och det har gjorts en utredning - jag är dock lite osäker på om den har remitterats.Det är viktigt att vi arbetar brett med dessa frågor för att komma till rätta med det fusk som förekommer hos vissa företag. Det handlar såklart om kontroll och om att de upphandlingsvillkor som ställs också uppfylls, men det går också att göra mycket förebyggande.En sak som lyfts upp som problematisk är utstationerade arbetare som har ett så kallat A1-intyg. Det är ett intyg som ska visa att arbetstagaren betalar sociala avgifter i sitt hemland i stället för här i Sverige. Om intygen är falska kommer arbetsgivaren undan de sociala avgifterna. Detta får såklart påverkan på konkurrensen med företag som gör rätt för sig.Försäkringskassan fick av den förra regeringen i uppdrag att redovisa hur de jobbar med de så kallade A1-intygen och att lämna förslag på åtgärder för att komma till rätta med problemet. Under förra året lämnade Försäkringskassan sin rapport om A1 med förslag på åtgärder. De pekar på att detta är något som berör flera myndigheter och att det därför är viktigt med samverkan mellan myndigheterna. Detta bör nu kunna ske mer effektivt med de center som har börjat byggas upp. Det är viktigt att regeringen skyndsamt bereder de förslag som har lämnats i denna rapport.Även Byggnads lyfter fram problemen med A1-intygen. Det går inte att kontrollera deras äkthet. Byggnads stöter ofta på fall där intygen är kopierade. Det kanske vore lämpligt att se över ett gemensamt system i hela EU för att kontrollera om A1-intygen är korrekta.Vi har under de senaste månaderna sett hur antalet konkurser har ökat. Byggbranschen är en av de branscher som drabbats hårdast. Nu är det därför viktigt att vi gör allt vi kan för att få bort den osunda konkurrensen. I mitt förra inlägg pratade jag om vikten av parterna, men jag vill även lyfta fram myndigheternas ansvar.I december lämnade Boverket sin rapport Uppdrag att motverka arbetslivskriminalitet, fel, brister och skador inom byggsektorn. Boverket har under arbetet samlat aktörer i byggsektorn och har lämnat förslag på långsiktiga åtgärder för att stärka myndigheternas arbete för att bidra till en sund byggsektor. Jag hoppas att regeringen lyssnar på Boverket för att se hur det går att ta detta vidare.Men det som diskuteras mest när det gäller myndigheternas ansvar är de regionala center mot arbetslivskriminalitet som just har öppnat i Umeå och Göteborg. Fler center ska också öppna under året. Här samlas nio myndigheter för att gemensamt arbeta. En viktig del som har diskuterats, och som jag tror att regeringen bereder, är frågan om sekretess. Hur ska vi undanröja de hinder som finns mellan myndigheter för att myndigheterna på ett effektivt sätt ska jobba tillsammans?Herr talman! I slutet av februari publicerades en nyhet om att en av Byggnads ombudsmän hade blivit överfallen utanför sitt hem. Ombudsmannen jobbade bland annat med att förhandla med företag som inte betalade ut rätt löner. Det är inte svårt att börja tänka att det finns en koppling mellan arbetslivskriminalitet och detta överfall. De som tjänar pengar på arbetslivskriminaliteten har nära koppling till organiserad brottslighet, vilket gör det extra angeläget att motarbeta detta.Arbetslivskriminaliteten är ett komplext problem som berör många myndigheter och departement. Som jag nämnt tidigare härrör mycket av byggbranschens problem från offentliga upphandlingar. Där pressas priserna ned av oseriösa aktörer som kommer in. I slutet av kedjan står arbetare som får betala det yttersta priset med sin arbetsmiljö och sämre villkor.Jag tror att detta skulle vara lättare att komma ifrån om vi skulle ställa krav på kollektivavtal vid upphandlingar. Jag vill därför i dag, på kollektivavtalets dag, fråga regeringen om man kommer att arbeta för att göra det möjligt att ställa krav på kollektivavtal vid upphandlingar vid nybyggnation och renovering.


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: Jag tackar ledamöterna för engagemanget och frågorna.Jag tog upp en sak i min inledning som ingen av ledamöterna tog upp. Jag skulle vilja att vi lyfter fram något som har tagits upp under många år, inte minst av myndigheterna i det myndighetsgemensamma arbetet mot grov organiserad brottslighet, nämligen sekretesslagstiftningen. Det handlar om att man ska kunna dela all relevant information.Här ser jag med stor glädje på all tillit som de socialdemokratiska ledamöterna sätter till mitt och regeringens arbete under de 150 dagar som vi har suttit vid makten. Detta har dock varit ett problem under betydligt längre tid än så. Det finns utpekat i Tidöavtalet att en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen ska tas fram, och det är framför allt detta som kommer att göra att myndigheter kan samarbeta med full kraft.Herr talman! Jag har under många år suttit i riksdagens justitieutskott och har varit ute på många byggarbetsplatser. Jag har fått beskrivet för mig hur svårt det är för myndigheterna att jobba gemensamt när de inte kan dela information. Ett exempel som har nämnts är att man om man kommer ut från tre olika myndigheter behöver prata vid tre olika tillfällen eftersom man riskerar att få ta del av information som man enligt dagens sekretesslagstiftning inte har rätt att ta del av.Redan innan vi i denna regering tillträdde pekade vi ut i Tidöavtalet att vi behöver ta fram en ny huvudregel i sekretesslagstiftningen, och det arbetet pågår.Leif Nysmed påstod att ansvariga inte verkar vilja svara på frågor, men det är ju precis tvärtom - detta är en prioriterad fråga för hela regeringen. Om man specifikt pratar om frågor som ligger på migrationsministerns bord är det förstås migrationsministern som kommer att komma hit och svara på frågorna. Om man, som ledamoten Svensk Larm har gjort i dag, ställer frågor om arbetslivskriminalitet inom byggbranschen kommer jag som bostadsminister att vara här och svara på frågor.Vi jobbar gemensamt och på bred front för att få till det paradigmskifte som verkligen behövs för att utvecklingen ska kunna vändas. Detta arbete har jag redogjort för. En del påbörjades under den förra regeringen. Det som är bra kommer vi förstås att bygga vidare på och växla upp. Det som dock har saknats är en hörnsten i arbetet, nämligen en ny sekretesslagstiftning som möjliggör att myndigheterna delar all relevant information för att de ska ha samma bild och kunna jobba ännu mer gemensamt för att trycka tillbaka den grova organiserade brottsligheten. Detta arbete har vi rivstartat, och mer kommer att ske; det kan ni vara säkra på.


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Dock blev jag lite fundersam över hur regeringen prioriterar frågan om ordning och reda på svensk arbetsmarknad. För ett par veckor sedan stod jag här och debatterade den här frågan med statsrådet Maria Malmer Stenergard, och nu står jag och debatterar arbetsmarknadsfrågor med infrastruktur- och bostadsministern. Den här viktiga frågan verkar inte ansvariga arbetsmarknadsministrar vilja svara på.Jag lyssnade på statsrådets svar. Det är bra att de av oss beslutade satsningarna för att bekämpa arbetslivskriminaliteten fortsätter; det handlar bland annat om den myndighetssamverkan som har inletts och de satsningar på arbetslivskriminalitetscenter som det har beslutats om. Jag hoppas att de får resurser och möjligheter att fortsätta det viktiga arbete de gör.Alla dessa satsningar är viktiga för att kontrollera arbetsplatser, herr talman. Men kontroller sker allt som oftast i efterhand, och då har kriminaliteten redan släppts in på våra arbetsplatser. Mycket av utnyttjandet av speciellt utländsk arbetskraft startade då den tidigare alliansregeringen tillsammans med Miljöpartiet tog bort arbetsmarknadsprövningen av utländsk arbetskraft och lät företagen själva avgöra om de behövde arbetskraft från länder utanför EU.Ett viktigt steg för att hindra kriminella på svensk arbetsmarknad är att återinföra en arbetsmarknadsprövning för utländsk arbetskraft. Varför vill regeringen och SD inte ens utreda denna fråga? Varför sviker regeringen och SD de företag som är seriösa och efterfrågar detta, som SH Bygg senast gjorde tillsammans med Byggnads, och de ärliga löntagare som sliter för sin brödföda i kampen mot arbetslivskriminaliteten?Varför sviker ni dem? Jag tycker inte att det här ger något svar på hur ni vill stoppa kriminaliteten innan den kommer in på arbetsplatserna. Kontroller i efterhand är bra, men de är svåra att genomföra.


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen och möjligheten att debattera denna fråga. Jag vill börja debatten med att fastslå att svenska lagar och avtal ska gälla på svensk arbetsmarknad. Det borde vara en självklarhet för alla, men tyvärr får vi återkommande rapporter i medierna om att vissa företag väljer att verka utanför de spelregler som finns. En av de branscher som pekas ut som extra utsatt är just byggbranschen, som vi debatterar i dag. Varje år genomförs många upphandlingar inom byggbranschen då offentliga verksamheter ska bygga nytt eller renovera. Priserna pressas ofta nedåt i konkurrensen om att vinna upphandlingarna, vilket tyvärr ofta resulterar i att de anställda får betala det yttersta priset genom sämre villkor gällande både arbetsmiljö och löner. Inom byggbranschen finns det dessutom ofta flera entreprenörsled, vilket både bidrar till prispress och gör det svårare att följa upp att de villkor som ställs i upphandlingen följs. Det finns också stora problem kopplat till arbetskraftsinvandring inom byggbranschen. Att hitresta byggarbetare utnyttjas och tvingas jobba under orimliga villkor är mer eller mindre vardag på många svenska byggen. Det är ingen hemlighet att vi socialdemokrater tycker att det behöver finnas en arbetsmarknadsprövning vid arbetskraftsinvandring. Arbetslivskriminaliteten har förmodligen funnits länge runt om i samhället, men det är först på senare tid som den har aktualiserats som en het politisk fråga. Artiklar som beskriver hur utsatta människor utnyttjas på bland annat byggen, i städbranschen och på restauranger är något vi får läsa mer och mer om i medierna. Exempel där arbetare har fått sova i källaren, betala tillbaka delar av lönen eller arbeta under hemska förhållanden berör oss alla. Detta är berättelser som gör det tydligt för oss att människor påverkas av den kriminalitet vi pratar om i dagens debatt. Men arbetslivskriminaliteten slår inte bara mot de individer som utnyttjas, utan den slår mot hela samhället. Vi beräknas gå miste om 26 miljarder kronor i skatteintäkter på grund av fuskande företag. Företag som vill göra rätt för sig får konkurrera med dem som fuskar med alltifrån att inte ha en säker arbetsmiljö till hanteringen av skatter och löner. En viktig del i arbetet mot osund konkurrens är parternas eget arbete. Här pekar Delegationen mot arbetslivskriminalitet ut att just byggbranschen har kommit långt i sin samverkan, men under den senaste tiden har vi kunnat läsa hur något inte står rätt till. Fyra fackförbund har nu valt att lämna samarbetet om sund konkurrens, och tonläget har höjts. Samtidigt riktas kritik mot arbetsgivarorganisationen Byggföretagen från såväl Byggnads som ett stort byggbolag. Kritiken handlar om just arbetslivskriminalitet. Det är oroande att så allvarlig kritik riktas mot en av parterna på byggmarknaden, för om det är något vi behöver enas i är det arbetet med att stötta seriösa företag som vill finnas på svensk arbetsmarknad - inte de oseriösa företag som utnyttjar arbetare och fuskar. I dag är det kollektivavtalets dag, herr talman, och att inte beröra vikten av kollektivavtal i denna debatt vore konstigt. Det är nämligen grunden i arbetsmarknadens parters uppgifter - att teckna avtal för hur villkor, löner och samverkan ska ske inom det avtalsområdet. För oss socialdemokrater är kollektivavtal en bärande faktor på arbetsmarknaden. Vi vill att anställningar ska omfattas av kollektivavtal, vara tillsvidareanställningar och vara på heltid. Offentliga upphandlingar har som jag nämnde tidigare stor påverkan på byggbranschen. Jag hade gärna sett att vi haft möjlighet att ställa krav på kollektivavtal i upphandlingar som görs av det offentliga, men så länge det inte är möjligt är det viktigt att vi ställer krav på arbetsvillkor vid upphandlingar. Lika viktigt är det dock att ställa krav på lärlingsplatser, vilket Byggnads har lyft flera gånger. Det är självklart viktigt för att framtida byggare ska ha möjlighet att lära sig, men det är också en del i att arbeta bort arbetslivskriminaliteten. Jag tycker att det är bra att regeringen har gett Upphandlingsmyndigheten i uppdrag att fokusera på byggsektorn när det gäller styrning och uppföljning, men de kommer inte att presentera något förrän i maj 2024. Avser regeringen att före maj 2024 vidta några åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten i byggsektorn till följd av offentlig upphandling?


Question: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen, och i så fall vilka?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jim Svensk Larm har frågat jämställdhets- och biträdande arbetsmarknadsministern om hon avser att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med arbetslivskriminaliteten inom byggbranschen och i så fall vilka. Interpellationen har överlämnats till mig.Det är viktigt att det råder ordning på arbetsmarknaden och att lagar, regler och avtal efterlevs. Goda villkor ska gälla för alla som arbetar i Sverige. Det är förstås på inget sätt försvarbart att människor, vare sig de kommer till Sverige för att arbeta eller utgör inhemsk arbetskraft, utnyttjas. Fusk, missbruk och kriminalitet måste bekämpas med full kraft. Det förekommer oseriösa företag som använder sig av affärsmodeller där de systematiskt bryter mot bestämmelser i författningar eller avtal som rör arbetslivet. Det leder till att konkurrensen snedvrids och att seriösa företag inte klarar av att driva sin verksamhet. Även detta måste bekämpas med full kraft. Inkomsterna från de oseriösa företagen går också ofta till den organiserade brottsligheten. Att aktörerna inom organiserad brottslighet har förmåga att använda företag som brottsverktyg och agera i samhällets legala sfär är särskilt allvarligt. Regeringen är fast besluten att bekämpa brott, fusk och missbruk kopplat till arbetsmarknaden. Nio myndigheter arbetar gemensamt för att motverka arbetslivskriminalitet på flera olika fronter. Här ingår även ett arbete mot människohandel och människoexploatering, vilket är ett sätt för de oseriösa företagen att utnyttja arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Fler regionala center mot arbetslivskriminalitet kommer att vara ett viktigt verktyg för att motverka denna form av kriminalitet. Under 2023 kommer ytterligare fem nya regionala center mot arbetslivskriminalitet att öppna runt om i landet, utöver de två som redan har öppnats i Umeå och Göteborg. Centren ska fungera som ett nav för myndigheternas arbete avseende planering, genomförande och uppföljning av gemensamma aktiviteter, med fokus på myndighetsgemensamma kontroller. De regionala centren ska dela kontor med de regionala underrättelsecenter som redan finns inom ramen för myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet. Genom samlokaliseringen utnyttjas befintliga resurser effektivt, och samverkan mellan myndigheterna underlättas.Offentlig upphandling syftar till att främja sund konkurrens och motverka exempelvis korruption och andra oegentligheter inom offentliga affärer. En bra styrning och uppföljning av ingångna avtal är även ett effektivt verktyg för att motverka arbetslivskriminalitet. Upphandlingsmyndigheten har ett treårigt uppdrag att fokusera särskilt på bygg- och anläggningssektorn när det gäller styrning och utveckling av inköpsarbetet. Vidare pågår just nu en utredning som ska föreslå ett effektivt och tillförlitligt system för leverantörskontroll i samband med offentlig upphandling. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska se över lagen om entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anläggningssektorn för att se om den fungerar så effektivt som önskas eller om den kan stärkas.För att få ytterligare verktyg att bekämpa bland annat arbetslivskriminalitet vill regeringen, i enlighet med Tidöavtalet, att all relevant information hos berörda myndigheter ska kunna delas med brottsbekämpande myndigheter för att bekämpa brott, vilket har efterfrågats under en längre tid. Utökade möjligheter till utbyte av information mellan myndigheter är även ett viktigt verktyg för att motverka den organiserade brottslighetens exploatering av arbetskraft. En utredare har haft i uppdrag att utvärdera möjligheterna till informationsutbyte bland annat för att mer effektivt samverka och kontrollera arbetsplatser i syfte att motverka arbetslivskriminalitet. Regeringskansliet bereder för närvarande de förslag som utredaren lämnade i departementsskrivelsen Utökat informationsutbyte.


Question: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar?

Answer: Thomas Morell kommer tillbaka till den allra viktigaste frågan på slutet: Det handlar om människoliv. Vi har en nollvision som vi arbetar för att nå. Vi gör betydande insatser i många delar och har så gjort under lång tid när det gäller just väg- och trafiksäkerhetsarbetet, och varje del är självklart viktig. Underhållet och vinterväghållningen är inga undantag, och det är därför som jag också har meddelat i dag i kammaren att departementet tittar på frågan och avser att återkomma.Jag vill återigen tacka för engagemanget i frågan under lång tid. Vi räknar med att det kommer att fortsätta under lång tid framåt, herr talman, så att vi kan se till att få ännu säkrare vägar. Det är något som förstås är viktigt i sig, men det är också viktigt för näringslivet att kunna konkurrera på lika villkor och att ha en god arbetsmiljö för de många människor som arbetar på våra vägar dag som natt, år ut och år in.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar?

Answer: Jag ska avsluta med en beskrivning från en vän, direkt ur verkligheten. Han är lika gammal som jag, så han har kört bil sedan mitten av 70-talet och har lång erfarenhet. Han skrev så här:Stannade vid Rasta i Falköping cirka 14.30. Start igen 15.15. Kommer cirka två och en halv kilometer. Totalt stopp i en timme. Polisen släpper fram personbilar i omgångar. Från där vi stod - Falevi utanför Falköping - till vägen in till Floby vid Ullene stod det cirka 50 lastbilar och minst lika många personbilar. Blev avsläppt i Tråvad 17.30. Under denna tid hade vi inte sett en enda plogbil, och det var 20-30 centimeter snö på riksväg 46 och 47.Detta hände den 9 mars.En annan viktig del, liksom kärnan i hela diskussionen, är det här från tidningen Trailer: "Efter den senaste tidens halkolyckor har vi fått in väldigt många synpunkter från chaufförer runt om i landet. Eftersom vår kritik i första hand handlar om vinterväghållningen på de allra viktigaste klass 1-vägarna har vi valt att prata med ett åkeri som kör från söder till norr.- Hade någon del av industrin ett så stort säkerhetsproblem som vi har med den ojämna vinterväghållningen hade skyddsombudet stängt ner verksamheten på minuten, säger Kenth Svensson som driver åkeriet."Det här är synnerligen allvarligt, för människor utsätts för fara. Åkerier drabbas av stora kostnader när verksamheter står stilla. Samhället drabbas av stora kostnader när viktig infrastruktur inte fungerar. De här kostnaderna måste man ta hänsyn till.En annan viktig del som man inte kan mäta i pengar är människoliv. Det är oerhört viktigt att vi kan rädda liv i trafiken.


Question: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar?

Answer: När det gäller de olika uppgifterna som tidningen Trailer rapporterar kan jag inte gå in i dem i detalj. Men jag har tagit del av dem, och jag har också fått situationen beskriven för mig av åkare. Detta är även en arbetsmiljöfråga för dem som kör på vägarna.Det är också viktigt att den här typen av uppgifter kompletteras med ytterligare uppgifter, och Trafikverket gör förstås redan i dag mycket noggranna olycksutredningar gällande allvarliga olyckor för att få fram rätt fakta för att kunna göra korrigerande åtgärder. Det är ju viktigt att man drar lärdom av de mycket tragiska och fruktansvärda olyckorna. En dödsolycka är givetvis en för mycket, och vid varje sådant här tillfälle måste man se till att göra en mycket gedigen och noggrann utredning för att se vad som behöver förändras så att man inte ska hamna där igen.Detta förutsätter jag att Trafikverket gör, och vi har förstås dialog med myndigheten. De gör den här typen av olycksutredningar vid varje allvarlig olycka, och detta behöver förstås också vara vägledande i arbetet framåt för att öka trafiksäkerheten och se till att vi får ordning på situationen.När det gäller vädersituationerna där temperaturen pendlar kring noll grader och det regnar finns det utmaningar med halkbekämpningen. Regnet spolar bort vägsalt, och återfrysning kan ske. Ofta förekommer även underkylt regn som fryser på kalla vägbanor. Det är en realitet i dag som allt fler vittnar om. Det här beskrevs häromdagen i en tidningsartikel i Dagens Nyheter, och på samma sida beskrev jag också regeringens prioriteringar vad gäller just underhållet av vägar.För att vidga frågan lite ytterligare kompliceras förstås vinterväghållningen av att vi har en så väldigt dålig standard på våra vägar i dag. Vi har en underhållsskuld som har byggts på under väldigt lång tid, och det är därför som regeringen har prioriterat underhåll före nyinvesteringar i projekt som vi egentligen inte har råd med. Fakta kan man dubbelkolla, men det var någon som sa till mig att det var första gången som ordet "underhåll" stod med i en regeringsförklaring i samband med infrastruktur, väg och järnväg.Det är alltså en prioriterad fråga för regeringen att få ordning på underhåll också av det eftersatta vägnätet. Där är förstås även vinterväghållningen en viktig del, eftersom många av våra vägar är vintervägar under den här tiden på året.Vi har alltså anledning att återkomma i frågan. Som jag sa tittar departementet på just de frågor som Thomas Morell har lyft i dag, och jag ser fram emot att återkomma både här i kammaren och i den dialog som vi har i samarbetspartierna.


Question: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar?

Answer: Tiden går fort. Man vill säga mycket, men tiden rinner i väg.Jag ska hålla mig kvar vid tidningen Trailers artiklar. Ledaren skriver så här: "Trafikverkets vinterväghållning är ett exempel på detta" - alltså att det inte fungerar. "Den fungerar numera, ja, uselt! Vi skattebetalare får betala för tjänster som i vissa fall helt enkelt inte blir utförda. [- - -] Och än värre, våra yrkeschaufförer riskerar liv och lem då de tvingas arbeta på uselt skötta vägar. [- - -] När Trafikverket inte sköter sitt jobb, inte tar sitt ansvar, ja, då blir landets yrkeschaufförer direkt lidande. De tvingas arbeta under livsfarliga förhållanden. Att jobba hemifrån när SMHI går ut med sina vädervarningar är inget alternativ för lastbilschaufförer och många andra med dem. Nej, de tvingas då köra på snorhala vägar. För att någon annan inte har gjort sitt jobb."Det här har jag diskuterat både med den tidigare infrastrukturministern och med det nuvarande statsrådet. Vi har haft samtal kring det här, och jag känner förtroende för att det finns en ambition att verkligen göra någonting åt det. Jag hoppas verkligen det, annars kommer vi att träffas här några gånger till under mandatperioden.I sitt svar säger statsrådet att man lutar sig mot modern teknik. Det var ungefär samma formulering som den tidigare infrastrukturministern hade. Men det är också en metod som Trafikverket använder sig av för att bromsa insatserna. Jag har många vänner inom åkerinäringen som ligger och kör underhåll på vägarna. De får inte åka ut, trots att de själva vet att det är väldigt halt på vägen. De som känner sina kollegor ringer också till dem som har ansvaret för vägen och säger att nu måste ni åka ut, för det är verkligen halt. Men man får inte åka ut, för den jourhavande har inte gett dem tillåtelse. Åker man ändå ut och gör en insats så får man inte betalt. Gps-utrustningen säger att nu är bilen ute, men man har inte fått klartecken.På samma sätt är det så att de som kör de här bilarna vet att vägen gärna fryser på i vissa partier. Det kan vara sänkor, det kan vara jordiga kurvor. Då vet man också att här måste man öka saltgivan för att det ska ge effekt. Gör man det uppstår samma situation; då får man inte heller betalt.Det är det här som blir så galet när Trafikverket litar på meteorologen som står i diket: Har meteorologen inte vaknat till liv sätts inte insatserna in, och de människor som gör jobbet ute och som har en lång erfarenhet när det gäller hur man ska hantera just det vägdistrikt man är på själv tvingas att stanna hemma.Det är här det blir en sådan sagolik obalans. Man låter inte den som har yrkeskunnandet faktiskt åka ut och sätta in insatser när det är på väg att bli riktigt halt. I stället kommer insatserna ut alldeles på tok för sent. I värsta fall dör någon på grund av detta. Någon förlorar sitt liv för att Trafikverket inte släpper ut de resurser som behövs för att bekämpa halkan.Så här kan vi inte ha det. Det måste till en tydlig förändring. Jag ser fram emot framtida dialoger med statsrådet. Vi måste komma till en lösning så att det inte blir likadant nästa vinter som de vintrar vi har upplevt de senaste åren.


Question: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar?

Answer: Jag vill inledningsvis tacka Thomas Morell för en viktig interpellation. Detta är inte första gången som Thomas Morell sätter ljuset på den här viktiga frågan, på trafiksäkerhet och också på företags konkurrenskraft och möjlighet att bedriva verksamhet. Det är ju detta det faktiskt handlar om när så många fabriker och industrier har en stor del av lagret på vägarna. De blir direkt påverkade om det blir stopp i trafiken. Det jag framför allt vill understryka är dock de mycket tragiska och fruktansvärda olyckorna med dödlig utgång. De ska bekämpas, och det ska göras med all kraft.Jag vill tacka Morell för hans engagemang i detta under många år. Ledamoten har ju också stor erfarenhet och kompetens i frågorna och har jobbat med detta länge. Jag sätter också stort värde på de samtal som vi har samarbetspartierna emellan när det kommer till dessa och många andra frågor. Inför den här vintern har det införts förändrade regler och ändringar i trafikförordningen för att säkerställa att fordonen har tillräckligt med tryck på drivande axlar och därmed förbättra förutsättningarna för dem att hantera hala väglag. Det syftar bland annat till att förebygga de problem som förekommit med så kallade EU-trailrar, som i halt väglag lätt viker sig på mitten som en fällkniv. Det är någonting som vi också följer upp. Detta träffar ju situationen bredare och kanske inte just de specifika fall som Morell lyfter fram. Det handlar om att ha krav som hela tiden lyfter fram och premierar trafiksäkerhet och konkurrenskraft. Vi ser i dag en osund konkurrens i åkerinäringen. De som sköter sig och gör stora investeringar behöver förstås ta betalt för detta på slutfakturan till kund, och de konkurrerar i dag med företag som inte i alla delar har följt samma standard som de skötsamma företagen. De nya kraven syftar till att möta detta.När det kommer till den specifika situationen är det ju Trafikverket som har ansvar för vinterväghållningen. De har också ansvaret att upphandla genomförandet genom de entreprenörer som är ute och ska sköta vinterväghållningen. Ledamoten hänvisar tillbaka till den förra regeringen, och då handlar det just om de metoder som finns för att se att entreprenörerna lever upp till sina krav. De är moderna och baseras på gps-teknik och så vidare.Man behöver dock titta närmare på frågan, inte minst med tanke på den situation som många gånger uppstår när det är runt noll grader och det ömsom smälter och fryser på. Saltet kan försvinna, och man får då den extrema halka som Morell beskriver. Det är många som berättar att man nästan kan åka skridskor på vägarna.Det var ganska länge sedan någon utomstående tittade närmare på detta. Det finns någon rapport från 2011. Nu jobbar Trafikverket löpande med detta. Som statsråd förutsätter jag förstås att den myndighet som har ansvar för frågan hela tiden jobbar med att utveckla sina metoder. Jag ska dock också säga att vi på departementet tittar på frågan för att se hur vi ytterligare skulle kunna stärka arbetet i det här avseendet. Men med detta sagt vill jag också säga att Trafikverket tittar på frågan. Regering och riksdag har beslutat om de ekonomiska ramar som ska skapa förutsättningar för Trafikverket att också genomföra det uppdrag man har.Här är min talartid slut. Jag återkommer i nästa inlägg.


Question: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar?

Answer: Tack för svaret, statsrådet! Det här med underhåll av våra vintervägar är någonting som vi har diskuterat ett flertal gånger med den förra regeringen. Nuvarande statsråd har ju ärvt den situation som vi har på vägarna. Vi ser tyvärr en ökning av olyckorna i trafiken, och det är oroväckande på många sätt. Men det är inte bara olyckorna som är ett bekymmer när det blir stopp i trafiken. Jag pratade med ett åkeri i går. När deras bilar blir stående i väntan på att vägen ska öppnas på grund av att man inte har plogat eller saltat är timkostnaden för åkeriet någonstans mellan 1 300 och 1 500 kronor per timme. Och det tillkommer ett bekymmer, för om bilen inte kommer fram till sin lossningsplats flyttas problemet in på nästkommande dygn. Bilen och föraren blir stående och gör alltså inte sin arbetsuppgift som det är tänkt den dagen, och då kan åkeriet hamna i situationen att man får betala vite för att man inte har levererat i tid. Ser man till den totala kostnaden - detta är gamla siffror; jag försökte att få riksdagens utredningstjänst att räkna ut vad det kostar när det blir stopp i trafiken - har jag uppgifter ur en artikel i Motormagasinet från 2015. Där står det att om det blir stopp i Stockholmstrafiken - nu består ju Sverige av mer än Stockholm, men detta var den siffra jag kunde hitta - är samhällskostnaden 360 000 kronor i timmen. Detta är alltså uppgifter från 2015, och det lär ju inte vara billigare i dag. Det tror jag inte.Tidskriften Trailer har följt upp detta med vinterväghållningen den senaste tiden. Trailer är en tidning för branschen. Där har man haft ett flertal artiklar. Där står det att Trafikverket försöker mörka om vinterväghållningen. Låt mig citera lite av det som står i artikeln:"En klass 1 väg ska vara halkfri senast 2 timmar efter nederbörd och i det här fallet var saltbilen ute till klockan 08.00 när nederbörden slutade vid 02.30. Alltså 5,5 timmar efter nederbörden. - - - Saltgivan som noterats är 15 gram lösning. Detta innebär cirka 3,3 gram salt per kvadratmeter. Är vägen våt/blöt efter nederbörd, motsvarande de 0,2 millimeter regn som kom, innebär det 200 gram vatten per kvadratmeter. Detta ger en ganska kraftig utspädning på en redan liten saltgiva."Detta är vad chaufförer och åkerier vittnar om. Det blir så halt att man kan åka på skorna på vägen. Den tidigare infrastrukturministern Tomas Eneroth hade jag ett antal debatter med angående detta. Han hävdade att det var modern teknik som skötte underhållet av vintervägar och att man kunde övervaka bilarna på ett sådant sätt att man effektivt kunde bekämpa halkan. Men alla som är där ute på vägen vittnar om att det har blivit sämre de senaste åren. Det är så halt att man åker på skorna. Trafikverket säger då att man måste anpassa hastigheten. Men alla vet att när man stannar med ett tungt fordon för att man inte kommer fram glider man av vägen. Så halt är det.


Question: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar?

Answer: Thomas Morell har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa en acceptabel nivå på underhållet av landets vintervägar.En väl fungerande infrastruktur är viktig för att säkerställa en långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det är av stor betydelse att vinterväghållningen av vägarna håller en hög kvalitet. Det har betydelse för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet.Trafikverket har regeringens uppdrag att ansvara för vinterväghållningen på de statliga vägarna och har tagit fram krav för vad som ska gälla för genomförandet. Kraven ser olika ut beroende på vägtyp och trafikering, men de gäller dock lika i alla delar av landet.Trafikverket upphandlar genomförandet av vinterväghållningen av entreprenörer. För att följa upp verksamheten och att ställda krav på genomförande uppfylls har Trafikverket utvecklat moderna metoder och arbetssätt. Bland annat används gps i fordonen, vilket möjliggör att det utförda arbetet kan följas på en detaljerad nivå. Trafikverket anlitar även en tredjepart som följer entreprenörernas utförda arbete och kontrollerar att insatser både startar och blir slutförda i rätt tid och med rätt kvalitet. Det är viktigt att säkerställa att entreprenörerna uppfyller sina åtaganden.Riksdagen och regeringen har beslutat om ekonomiska ramar som skapar förutsättningar för Trafikverket att genomföra uppdraget. Under 2023 avsätts mer än 14 miljarder kronor för drift och underhåll av de statliga vägarna. Det skapar förutsättningar för att bedriva nödvändig vinterväghållning.