Question: Hur ställer sig ministern och regeringen till föreslagna åtgärder i utredningen, och vilka avser man ta hänsyn till i det fortsatta arbetet?

Answer: Tack, ministern, för svaret! Att diskutera vad den förra regeringen gjorde har varit väldigt populärt bland regeringspartierna under den här första tiden i regeringsställning. Jag sa i mitt inledande anförande att vi utökade antalet utbildningsplatser för både veterinärer och djursjukskötare.Men jag tänker ändå att vi ska försöka komma in lite på hur akut situationen faktiskt är här och nu, vilket min riksdagskollega Daniel Bäckström också talade om.Ministern var inne på att länsstyrelsen i Västerbotten har skickat en skrivelse där man säger att smärtgränsen är nådd. Från och med den 10 april upphörde beredskapen kvälls- och nattetid i Västerbottens inland. Orsaken är att det inte finns tillräckligt många veterinärer att tillgå för att man ska klara att ha beredskap dygnet runt.I Dingle distrikt i norra Bohuslän finns det från och med den 18 maj inte längre någon veterinärberedskap för hästar och lantbruksdjur.Som Daniel var inne på finns det i hemlänet för oss tre, Värmland, planer på att lägga ned Distriktsveterinärernas mottagning i Sunne och i stället flytta verksamheten till Arvika och Säffle. Detta skulle, precis som Daniel sa, medföra att ett stort antal djurägare i framför allt norra Värmland skulle få en mycket sämre tillgänglighet när det gäller veterinär verksamhet. Det skulle också medföra en väldigt mycket högre arbetsbelastning på de befintliga veterinärerna i Arvika och Säffle, i kombination med mycket längre resor i tjänsten.Fru talman! Som ministern har sagt tillsatte Socialdemokraterna i regeringsställning en utredning för att undersöka på vilket sätt vi skulle kunna uppnå en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för våra svenska djur. Och som ministern också har sagt presenterades detta förslag i höstas och har varit ute på remiss.Det är ett förslag i denna utredning som jag vill att vi går in lite djupare på eftersom det har väckt så oerhört mycket oro bland våra djurägare i Sverige, nämligen att beredskapen mellan klockan 23 och klockan 6 föreslås tas bort. Tanken med förslaget är att det ska göra det mer attraktivt att jobba hos Distriktsveterinärerna och säkra tillgången på veterinärer under den tid på dygnet då efterfrågan är som allra störst.Fru talman! Även om jag förstår intentionen med denna rekommendation tycker jag inte att det är rätt väg att gå eftersom det kan få väldigt stora konsekvenser för den enskilde djurägaren och dennes djur. Den svenska djurskyddslagen är tydlig: Djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande.En indragning av den veterinära servicen nattetid kommer att medföra ökat onödigt lidande - det är inte så svårt att förstå. En häst som har ett kraftigt kolikanfall eller en ko som kalvar och får komplikationer kan inte vänta på vård till dagen efter. De behöver få vård även mitt i natten, om det inträffar då.Ska vi vara världsledande i djurvälfärd måste vi också ha veterinärer som arbetar nattetid, för konsekvensen blir annars att djur som skulle kunna tillfriskna efter behandling kommer att behöva avlivas av djurskyddsskäl. Man kan också fråga sig vem som ska fatta det beslutet och vem som ska utföra avlivningen.Utredningen menar att digitala lösningar skulle kunna vara ett komplement för bedömning och rådgivning. Men hur lätt är det egentligen att bedöma om familjens ponny kan vänta på vård till dagen efter eller om man ska avliva den omgående?Ministern uppgav i sitt svar att han inte kan ge svar på exakt vilken del av utredningen man kommer att välja att gå vidare med, för det vore att föregå processen. Men, fru talman, jag vill ändå att ministern utvecklar lite hur regeringen ser på det specifika förslaget om att avveckla den veterinära beredskapen nattetid eftersom detta har skapat väldigt stor oro bland våra svenska djurägare.


Question: På vilka sätt avser ministern och regeringen att arbeta för att komma till rätta med den akuta veterinärbristen?

Answer: Det är jättebra och varmt välkommet att utredningens betänkande kom i november. Men man kan ändå fråga sig varför det tog så lång tid för den förra regeringen, som sista året bestod av enbart Sofia Skönnbrinks parti och som hela tiden stöddes av Daniel Bäckströms parti. Problemen hade då varit kända i flera år.Men nog om detta. Nu har vi den här utredningen på bordet. Regeringen arbetar med den, och vi ska framåt.Båda ledamöterna önskar i sina interpellationer och uppföljande frågor svar på exakt vad vi ska göra. Men som ledamöterna mycket väl vet skulle det vara felaktigt av mig att gå in på vad vi ska göra av ett betänkande innan vi har berett det färdigt. Arbetet med att gå igenom remissinstansernas synpunkter pågår som sagt, och i den fortsatta beredningen kommer regeringen att ta ställning till hur vi ska gå vidare med alla utredningens förslag. Jag kan inte föregå den processen.Marknaden för djurens hälso- och sjukvård har sedan en tid tillbaka expanderat ganska kraftigt. Ägarstrukturen har förändrats genom att ett fåtal aktörer har köpt upp en stor andel av de tidigare fristående företagen på marknaden. Efterfrågan på djursjukvård har generellt sett ökat, framför allt när det gäller sällskapsdjur.Det finns numera också betydligt mer avancerade diagnostiska verktyg och behandlingsalternativ, som i princip är fullt jämförbara med dem som används vid vård av människor. Tillgången till mer avancerad vård har inneburit en ökad efterfrågan på mer specialiserad vård för sällskapsdjur.En annan bidragande förklaring till den kraftiga expansionen på marknaden för sällskapsdjurs hälso- och sjukvård kan vara att betalningsviljan hos djurägare, konsumenter, har ökat.De bemanningssvårigheter som finns inom djurens hälso- och sjukvård ser regeringen mycket allvarligt på. Det råder delade meningar om vad som ska göras för att lösa bristen.När det gäller att hitta en långsiktig lösning tittar vi på detta i betänkandet; det arbetet pågår. Utredningen hade i uppgift att undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas i syfte att säkerställa en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. Och syftet är just detta: att vi ska få till ett system som fungerar på lång sikt.Vi vet alla att situationen är särskilt svår i semestertider. Förra sommaren fungerade det ändå relativt väl. Förutsättningarna var bättre än åren före, tack vare att pandemin var över.Jag har fått information av Jordbruksverket om läget vad gäller de utmaningar som finns med att upprätthålla beredskap i sommar och framåt och om hur man arbetar med frågan. En viktig del inför semestertiderna är information till djurägare för att förbereda dem på situationer som kan uppstå. Förra sommaren gick distriktsveterinärerna ut med information till djurägare med just det syftet.


Question: Hur ställer sig ministern och regeringen till föreslagna åtgärder i utredningen, och vilka avser man ta hänsyn till i det fortsatta arbetet?

Answer: Det är jättebra och varmt välkommet att utredningens betänkande kom i november. Men man kan ändå fråga sig varför det tog så lång tid för den förra regeringen, som sista året bestod av enbart Sofia Skönnbrinks parti och som hela tiden stöddes av Daniel Bäckströms parti. Problemen hade då varit kända i flera år.Men nog om detta. Nu har vi den här utredningen på bordet. Regeringen arbetar med den, och vi ska framåt.Båda ledamöterna önskar i sina interpellationer och uppföljande frågor svar på exakt vad vi ska göra. Men som ledamöterna mycket väl vet skulle det vara felaktigt av mig att gå in på vad vi ska göra av ett betänkande innan vi har berett det färdigt. Arbetet med att gå igenom remissinstansernas synpunkter pågår som sagt, och i den fortsatta beredningen kommer regeringen att ta ställning till hur vi ska gå vidare med alla utredningens förslag. Jag kan inte föregå den processen.Marknaden för djurens hälso- och sjukvård har sedan en tid tillbaka expanderat ganska kraftigt. Ägarstrukturen har förändrats genom att ett fåtal aktörer har köpt upp en stor andel av de tidigare fristående företagen på marknaden. Efterfrågan på djursjukvård har generellt sett ökat, framför allt när det gäller sällskapsdjur.Det finns numera också betydligt mer avancerade diagnostiska verktyg och behandlingsalternativ, som i princip är fullt jämförbara med dem som används vid vård av människor. Tillgången till mer avancerad vård har inneburit en ökad efterfrågan på mer specialiserad vård för sällskapsdjur.En annan bidragande förklaring till den kraftiga expansionen på marknaden för sällskapsdjurs hälso- och sjukvård kan vara att betalningsviljan hos djurägare, konsumenter, har ökat.De bemanningssvårigheter som finns inom djurens hälso- och sjukvård ser regeringen mycket allvarligt på. Det råder delade meningar om vad som ska göras för att lösa bristen.När det gäller att hitta en långsiktig lösning tittar vi på detta i betänkandet; det arbetet pågår. Utredningen hade i uppgift att undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas i syfte att säkerställa en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. Och syftet är just detta: att vi ska få till ett system som fungerar på lång sikt.Vi vet alla att situationen är särskilt svår i semestertider. Förra sommaren fungerade det ändå relativt väl. Förutsättningarna var bättre än åren före, tack vare att pandemin var över.Jag har fått information av Jordbruksverket om läget vad gäller de utmaningar som finns med att upprätthålla beredskap i sommar och framåt och om hur man arbetar med frågan. En viktig del inför semestertiderna är information till djurägare för att förbereda dem på situationer som kan uppstå. Förra sommaren gick distriktsveterinärerna ut med information till djurägare med just det syftet.


Question: På vilka sätt avser ministern och regeringen att arbeta för att komma till rätta med den akuta veterinärbristen?

Answer: Tack till landsbygdsminister Peter Kullgren för svaret! Tack också till Sofia Skönnbrink för en mycket viktig interpellation från hennes sida!Det perspektiv jag tar upp med ministern som regeringsföreträdare är ett landsbygdsperspektiv som bottnar i hela det arbete som pågår, ett arbete som intensifieras framöver men också uppgraderas i och med att regeringen har tänkt revidera livsmedelsstrategin.Det finns många olika grundläggande förutsättningar för god djurhälsa och djurhållning men också för att kunna få tillväxt i hela landet med ökad djurproduktion och djurhållning. Där är veterinär- och djursjukvård, även akut djursjukvård, helt avgörande och grundläggande för djurens hälsa men också utifrån ett ägarperspektiv, som även gäller övriga som berörs i anslutning till djurhållning - familjemedlemmar, intressenter kopplade till hästverksamhet och så vidare. Vi kan se hela spektrumet när vi går varvet runt i landet.Läget är oerhört bekymmersamt, inte bara kopplat till utbildningsinsatser och tillgång till ökad kompetens utan också kopplat till arbetsmiljövillkor. Det är ett faktum att många väljer att avsluta sin anställning och gå vidare till andra branscher eller omprövar sitt beslut att vara kvar. Förutsättningarna är tuffa ur ett veterinärperspektiv men också ur ett djurhållningsperspektiv.Svaren från landsbygdsministern och från regeringen är att vi får vänta och se vad regeringen kommer fram till för synpunkter och så småningom propositioner.Det här är en fråga om både finansiering och hur regeringen i kommande budgetarbete skapar förutsättningar för verksamheten att växa. I grunden är det en finansieringsfråga att få tillräckligt med medel för verksamheten, men det krävs också att organisationen fungerar i praktiken.I länet som vi alla tre är kopplade till är det oerhört bekymmersamt med de planer som finns på att lägga ned Sunnes veterinärstation. Sunne tillhör det västra området, som både Sofia och jag tillhör. Vi kan räkna på avståndet från där jag bor i södra Värmland upp till norra Värmland. Det är över 25 mil. Vi har djurhållare hela vägen. Att inte ha kvar verksamhet i Sunne skapar en ökad osäkerhet dygnet runt för djurhållare.Detta tycker jag ramar in hela den svenska situationen, från inland till kust men också i de yttre glesbygdsområdena. Där ska det finnas möjligheter att utveckla djurhållning och även primärproduktion.Vi vet att det både i Fryksdalen, med mycket mjölkproduktion och köttdjursproducenter, och i nästa dal, upp mot Sysslebäck, finns många djurhållare och inte minst uppfödare, med hundar, hästar, får och andra djur.Det är helt avgörande att regeringen vidtar åtgärder som gör att verksamheter inte läggs ned eller centraliseras, vilket blir en följd av detta och av regeringens politik om inga åtgärder vidtas.Frågorna kvarstår alltså, landsbygdsminister Peter Kullgren. Vad kommer regeringen och landsbygdsministern att ta för initiativ? När kommer förslaget till riksdagen utifrån utredningens förslag? Och blir det en proposition i höst? Det är främst den kortsiktiga planen jag efterlyser. Det långsiktiga målet tror jag att alla är överens om, men vilka kortsiktiga, aktiva åtgärder vidtar landsbygdsministern och övriga regeringen för att få ordning på den akuta situationen?


Question: Hur ställer sig ministern och regeringen till föreslagna åtgärder i utredningen, och vilka avser man ta hänsyn till i det fortsatta arbetet?

Answer: Tack till landsbygdsminister Peter Kullgren för svaret! Tack också till Sofia Skönnbrink för en mycket viktig interpellation från hennes sida!Det perspektiv jag tar upp med ministern som regeringsföreträdare är ett landsbygdsperspektiv som bottnar i hela det arbete som pågår, ett arbete som intensifieras framöver men också uppgraderas i och med att regeringen har tänkt revidera livsmedelsstrategin.Det finns många olika grundläggande förutsättningar för god djurhälsa och djurhållning men också för att kunna få tillväxt i hela landet med ökad djurproduktion och djurhållning. Där är veterinär- och djursjukvård, även akut djursjukvård, helt avgörande och grundläggande för djurens hälsa men också utifrån ett ägarperspektiv, som även gäller övriga som berörs i anslutning till djurhållning - familjemedlemmar, intressenter kopplade till hästverksamhet och så vidare. Vi kan se hela spektrumet när vi går varvet runt i landet.Läget är oerhört bekymmersamt, inte bara kopplat till utbildningsinsatser och tillgång till ökad kompetens utan också kopplat till arbetsmiljövillkor. Det är ett faktum att många väljer att avsluta sin anställning och gå vidare till andra branscher eller omprövar sitt beslut att vara kvar. Förutsättningarna är tuffa ur ett veterinärperspektiv men också ur ett djurhållningsperspektiv.Svaren från landsbygdsministern och från regeringen är att vi får vänta och se vad regeringen kommer fram till för synpunkter och så småningom propositioner.Det här är en fråga om både finansiering och hur regeringen i kommande budgetarbete skapar förutsättningar för verksamheten att växa. I grunden är det en finansieringsfråga att få tillräckligt med medel för verksamheten, men det krävs också att organisationen fungerar i praktiken.I länet som vi alla tre är kopplade till är det oerhört bekymmersamt med de planer som finns på att lägga ned Sunnes veterinärstation. Sunne tillhör det västra området, som både Sofia och jag tillhör. Vi kan räkna på avståndet från där jag bor i södra Värmland upp till norra Värmland. Det är över 25 mil. Vi har djurhållare hela vägen. Att inte ha kvar verksamhet i Sunne skapar en ökad osäkerhet dygnet runt för djurhållare.Detta tycker jag ramar in hela den svenska situationen, från inland till kust men också i de yttre glesbygdsområdena. Där ska det finnas möjligheter att utveckla djurhållning och även primärproduktion.Vi vet att det både i Fryksdalen, med mycket mjölkproduktion och köttdjursproducenter, och i nästa dal, upp mot Sysslebäck, finns många djurhållare och inte minst uppfödare, med hundar, hästar, får och andra djur.Det är helt avgörande att regeringen vidtar åtgärder som gör att verksamheter inte läggs ned eller centraliseras, vilket blir en följd av detta och av regeringens politik om inga åtgärder vidtas.Frågorna kvarstår alltså, landsbygdsminister Peter Kullgren. Vad kommer regeringen och landsbygdsministern att ta för initiativ? När kommer förslaget till riksdagen utifrån utredningens förslag? Och blir det en proposition i höst? Det är främst den kortsiktiga planen jag efterlyser. Det långsiktiga målet tror jag att alla är överens om, men vilka kortsiktiga, aktiva åtgärder vidtar landsbygdsministern och övriga regeringen för att få ordning på den akuta situationen?


Question: På vilka sätt avser ministern och regeringen att arbeta för att komma till rätta med den akuta veterinärbristen?

Answer: Tack, ministern, för svaret!Jag ser att Daniel Bäckström har kommit in i lokalen. Jag blev lite lätt stressad i början när han inte dök upp. Det är kul att vi tre värmlänningar ska ta den här debatten tillsammans. Det är lite extra speciellt.Sverige är känt för sitt starka djurskydd och sitt goda djurhälsoläge och är på många sätt ett föregångsland när det gäller djurhälsofrågor. Men för att vi ska kunna upprätthålla detta goda rykte är det jätteviktigt att det finns en välfungerande hälso- och sjukvård för djur i hela Sverige och att våra djur som ministern sa får den vård de behöver när de behöver den.Den senaste tiden har vi dock kunnat ta del av alarmerande rapporter gällande veterinärbristen i Sverige.Många av oss som har egna husdjur vet hur utmanande det kan vara att få tag på en veterinärtid och hur frustrerande det är när man blir hänvisad till närliggande län, om man har tur, eller blir skickad flera timmars bilresa bort till andra län.I enstaka fall kan det här vara en lösning för oss som har smådjur och tillgång till bil. Värre är det för Sveriges hästägare och lantbrukare, som är direkt beroende av Distriktsveterinärernas ambulerande verksamhet när det uppstår akuta situationer.Distriktsveterinärer är många gånger skillnaden mellan liv och död. Vi kan inte riskera att djur som skulle kunna bli friska efter behandling avlivas helt i onödan för att det inte finns någon veterinär att tillgå.Bristen på tillgänglighet beror på stora bemanningssvårigheter inom djurens hälso- och sjukvård, särskilt när det gäller Distriktsveterinärernas verksamhet.I regeringsställning genomförde vi socialdemokrater en betydande förstärkning av veterinär- och djursjukskötarutbildningarna vid Sveriges lantbruksuniversitet. Den var tänkt att generera ytterligare 40 platser på veterinärutbildningen och 20 platser på djursjukskötarutbildningen varje år. Men trots utökningen av antalet utbildningsplatser kvarstår problemet.Därför är det nu av största vikt att regeringen fortsätter att prioritera frågan och lägger fokus på att formulera förslag på lösningar. Fru talman! I Sverige har staten tagit på sig ansvaret att säkerställa tillgången till veterinärservice i hela landet. Det ska också finnas beredskap vid utbrott av smittsamma djursjukdomar.Tack vare Distriktsveterinärerna finns det i dag tillgång till veterinärer alla dagar på året och alla tider på dygnet. Det här måste vi vara väldigt rädda om, särskilt ur ett glesbygdsperspektiv eftersom privata aktörer ofta lyser med sin frånvaro där.Fru talman! Trots regeringens ansvar i frågan har vi hittills inte hört några konkreta förslag på åtgärder eller hur man ska arbeta för att komma till rätta med veterinärbristen.Det förvånar mig lite att frågan inte är högre prioriterad, för jag vet ju att landsbygdsministern har ett stort engagemang när det gäller livsmedelsstrategin och hur vi ska kunna öka den inhemska produktionen av livsmedel i Sverige. För mig hänger de här delarna väldigt tätt ihop. Vi diskuterar ofta hur vi ska göra det mer attraktivt att producera livsmedel i Sverige och hur vi ska stimulera till generationsskiften inom lantbruket så att fler vill syssla med djuruppfödning eller till exempel spannmålsodling. Och en viktig del i att få fler att vilja och framför allt våga satsa på livsmedelsproducerande djur tror jag är att vi kan garantera långsiktigt välfungerande veterinärservice i hela vårt land. Fru talman! Djurägare runt om i Sverige känner just nu en väldigt stor oro som vi politiker i denna kammare måste ta på största allvar. Därför nöjer jag mig inte riktigt med ministerns svar, utan jag vill också veta vilka förslag på lösningar som regeringen har för att komma till rätta med veterinärbristen. Skulle ministern kunna berätta lite om hur tankarna går och ge i alla fall ett litet svar på hur man tänker att man ska ta den här frågan framåt?


Question: Hur ställer sig ministern och regeringen till föreslagna åtgärder i utredningen, och vilka avser man ta hänsyn till i det fortsatta arbetet?

Answer: Tack, ministern, för svaret!Jag ser att Daniel Bäckström har kommit in i lokalen. Jag blev lite lätt stressad i början när han inte dök upp. Det är kul att vi tre värmlänningar ska ta den här debatten tillsammans. Det är lite extra speciellt.Sverige är känt för sitt starka djurskydd och sitt goda djurhälsoläge och är på många sätt ett föregångsland när det gäller djurhälsofrågor. Men för att vi ska kunna upprätthålla detta goda rykte är det jätteviktigt att det finns en välfungerande hälso- och sjukvård för djur i hela Sverige och att våra djur som ministern sa får den vård de behöver när de behöver den.Den senaste tiden har vi dock kunnat ta del av alarmerande rapporter gällande veterinärbristen i Sverige.Många av oss som har egna husdjur vet hur utmanande det kan vara att få tag på en veterinärtid och hur frustrerande det är när man blir hänvisad till närliggande län, om man har tur, eller blir skickad flera timmars bilresa bort till andra län.I enstaka fall kan det här vara en lösning för oss som har smådjur och tillgång till bil. Värre är det för Sveriges hästägare och lantbrukare, som är direkt beroende av Distriktsveterinärernas ambulerande verksamhet när det uppstår akuta situationer.Distriktsveterinärer är många gånger skillnaden mellan liv och död. Vi kan inte riskera att djur som skulle kunna bli friska efter behandling avlivas helt i onödan för att det inte finns någon veterinär att tillgå.Bristen på tillgänglighet beror på stora bemanningssvårigheter inom djurens hälso- och sjukvård, särskilt när det gäller Distriktsveterinärernas verksamhet.I regeringsställning genomförde vi socialdemokrater en betydande förstärkning av veterinär- och djursjukskötarutbildningarna vid Sveriges lantbruksuniversitet. Den var tänkt att generera ytterligare 40 platser på veterinärutbildningen och 20 platser på djursjukskötarutbildningen varje år. Men trots utökningen av antalet utbildningsplatser kvarstår problemet.Därför är det nu av största vikt att regeringen fortsätter att prioritera frågan och lägger fokus på att formulera förslag på lösningar. Fru talman! I Sverige har staten tagit på sig ansvaret att säkerställa tillgången till veterinärservice i hela landet. Det ska också finnas beredskap vid utbrott av smittsamma djursjukdomar.Tack vare Distriktsveterinärerna finns det i dag tillgång till veterinärer alla dagar på året och alla tider på dygnet. Det här måste vi vara väldigt rädda om, särskilt ur ett glesbygdsperspektiv eftersom privata aktörer ofta lyser med sin frånvaro där.Fru talman! Trots regeringens ansvar i frågan har vi hittills inte hört några konkreta förslag på åtgärder eller hur man ska arbeta för att komma till rätta med veterinärbristen.Det förvånar mig lite att frågan inte är högre prioriterad, för jag vet ju att landsbygdsministern har ett stort engagemang när det gäller livsmedelsstrategin och hur vi ska kunna öka den inhemska produktionen av livsmedel i Sverige. För mig hänger de här delarna väldigt tätt ihop. Vi diskuterar ofta hur vi ska göra det mer attraktivt att producera livsmedel i Sverige och hur vi ska stimulera till generationsskiften inom lantbruket så att fler vill syssla med djuruppfödning eller till exempel spannmålsodling. Och en viktig del i att få fler att vilja och framför allt våga satsa på livsmedelsproducerande djur tror jag är att vi kan garantera långsiktigt välfungerande veterinärservice i hela vårt land. Fru talman! Djurägare runt om i Sverige känner just nu en väldigt stor oro som vi politiker i denna kammare måste ta på största allvar. Därför nöjer jag mig inte riktigt med ministerns svar, utan jag vill också veta vilka förslag på lösningar som regeringen har för att komma till rätta med veterinärbristen. Skulle ministern kunna berätta lite om hur tankarna går och ge i alla fall ett litet svar på hur man tänker att man ska ta den här frågan framåt?


Question: På vilka sätt avser ministern och regeringen att arbeta för att komma till rätta med den akuta veterinärbristen?

Answer: Sofia Skönnbrink har frågat mig på vilka sätt jag och regeringen avser att arbeta för att komma till rätta med den akuta veterinärbristen, hur jag och regeringen ställer oss till föreslagna åtgärder i betänkandet Bättre förutsättningar inom djurens hälso- och sjukvård (SOU 2022:58) samt vilka föreslagna åtgärder vi avser att ta hänsyn till i det fortsatta arbetet.Daniel Bäckström har frågat mig hur jag avser att på kort och lång sikt lösa den statliga veterinärorganisationen på Sveriges landsbygd.Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang.Fru talman! Sveriges goda situation när det gäller djurskydd och djurhälsa är något vi ska vara stolta över och värna. Att det finns tillgång till veterinär i hela landet är avgörande för djurskydd, djurhälsa och en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. Det handlar om att det ska finnas goda villkor för att leva, bo och verka i hela landet. Hela Sverige ska fungera, och alla djur i människans vård ska få den vård de behöver när de behöver den.Som både Sofia Skönnbrink och Daniel Bäckström nämner är läget inom djurens hälso- och sjukvård problematiskt. Det har varit väl känt under lång tid, och det är bra att den förra regeringen till slut tillsatte en utredning. Framför allt inom Distriktsveterinärerna finns svårigheter på grund av veterinärbristen, vilket bland annat påverkar möjligheten att hålla beredskap. Den ansträngda situationen, inte minst i glesbygd, är givetvis bekymmersam. Länsstyrelsen i Västerbottens län har skrivit till mig och beskrivit just den situationen, vilket jag tar till mig. Jag har svarat att vi i regeringen arbetar med att hitta en hållbar och långsiktig hälso- och sjukvård för djur och att betänkandet Bättre förutsättningar inom djurens hälso- och sjukvård, som överlämnades i november förra året, är en del i detta arbete. Från regeringens sida arbetar vi aktivt med förslagen i det betänkande som Sofia Skönnbrink nämner. Jag kan givetvis inte föregå den processen, men jag kan tala om att arbetet pågår och att det är högst aktuellt. Man kan konstatera att intresset från myndigheter, organisationer och andra enskilda som berörs av förslagen i betänkandet har varit stort. Arbetet med att gå igenom remissinstansernas synpunkter och analysera utredningens förslag pågår. Regeringen kommer i det arbetet att beakta remissvaren. Det är ett omfattande arbete vi har framför oss då det är ett omfattande betänkande som rör en mycket komplex och viktig fråga. Jag kan som sagt inte uttala mig om vilka åtgärder regeringen avser att gå vidare med eller hur vi ställer oss till enskilda förslag. Däremot vill jag understryka vikten av att hitta en långsiktig lösning för en fungerande hälso- och sjukvård för djur i hela landet samtidigt som dagens akuta problem behöver hanteras parallellt.


Question: Hur ställer sig ministern och regeringen till föreslagna åtgärder i utredningen, och vilka avser man ta hänsyn till i det fortsatta arbetet?

Answer: Sofia Skönnbrink har frågat mig på vilka sätt jag och regeringen avser att arbeta för att komma till rätta med den akuta veterinärbristen, hur jag och regeringen ställer oss till föreslagna åtgärder i betänkandet Bättre förutsättningar inom djurens hälso- och sjukvård (SOU 2022:58) samt vilka föreslagna åtgärder vi avser att ta hänsyn till i det fortsatta arbetet.Daniel Bäckström har frågat mig hur jag avser att på kort och lång sikt lösa den statliga veterinärorganisationen på Sveriges landsbygd.Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang.Fru talman! Sveriges goda situation när det gäller djurskydd och djurhälsa är något vi ska vara stolta över och värna. Att det finns tillgång till veterinär i hela landet är avgörande för djurskydd, djurhälsa och en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. Det handlar om att det ska finnas goda villkor för att leva, bo och verka i hela landet. Hela Sverige ska fungera, och alla djur i människans vård ska få den vård de behöver när de behöver den.Som både Sofia Skönnbrink och Daniel Bäckström nämner är läget inom djurens hälso- och sjukvård problematiskt. Det har varit väl känt under lång tid, och det är bra att den förra regeringen till slut tillsatte en utredning. Framför allt inom Distriktsveterinärerna finns svårigheter på grund av veterinärbristen, vilket bland annat påverkar möjligheten att hålla beredskap. Den ansträngda situationen, inte minst i glesbygd, är givetvis bekymmersam. Länsstyrelsen i Västerbottens län har skrivit till mig och beskrivit just den situationen, vilket jag tar till mig. Jag har svarat att vi i regeringen arbetar med att hitta en hållbar och långsiktig hälso- och sjukvård för djur och att betänkandet Bättre förutsättningar inom djurens hälso- och sjukvård, som överlämnades i november förra året, är en del i detta arbete. Från regeringens sida arbetar vi aktivt med förslagen i det betänkande som Sofia Skönnbrink nämner. Jag kan givetvis inte föregå den processen, men jag kan tala om att arbetet pågår och att det är högst aktuellt. Man kan konstatera att intresset från myndigheter, organisationer och andra enskilda som berörs av förslagen i betänkandet har varit stort. Arbetet med att gå igenom remissinstansernas synpunkter och analysera utredningens förslag pågår. Regeringen kommer i det arbetet att beakta remissvaren. Det är ett omfattande arbete vi har framför oss då det är ett omfattande betänkande som rör en mycket komplex och viktig fråga. Jag kan som sagt inte uttala mig om vilka åtgärder regeringen avser att gå vidare med eller hur vi ställer oss till enskilda förslag. Däremot vill jag understryka vikten av att hitta en långsiktig lösning för en fungerande hälso- och sjukvård för djur i hela landet samtidigt som dagens akuta problem behöver hanteras parallellt.


Question: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål?

Answer: Jag tackar Ola Möller för vänliga ord. Jag vill gärna returnera dem genom att säga att jag tycker att det är utomordentligt bra att denna fråga lyfts upp också här i riksdagens kammare och att vi får möjlighet att diskutera dessa utomordentligt angelägna rättssäkerhetsfrågor.Jag vill gärna bekräfta att det inte råder någon tvekan om att hela rättsordningen och hela rättsväsendet är utsatt för ett utomordentligt starkt tryck. Det är framför allt drivet av samhällsutvecklingen, men också från politikens sida vidtar vi åtgärder och tillför nya verktyg till brottsbekämpningen för att kunna få en ökad brottsuppklaring och en ökad lagföring. Detta utsätter hela rättssystemet för ett ökat tryck.Advokaternas roll är oundgänglig för att rätt balans mellan allmänna intressen och enskilda intressen ska kunna finnas i det konkreta fallet. Därför tycker jag att det är utomordentligt viktigt att lyssna på de enskilda ombudens erfarenheter av hur denna modell slår i praktiken och ta med oss det som ett viktigt underlag när vi ska utvärdera modellen för framtiden.Jag kan bredda perspektivet ytterligare. I morgon ska jag ha ett möte med ett antal domare som har gått i spetsen för ett domarupprop. Det är ju ett uttryck för att även domstolarna blir utsatta för en väldig press och ett väldigt tryck i denna situation.Vad detta i grund och botten understryker är följande: Om vi ska klara denna uppgift, som har en enorm magnitud, och vända utvecklingen inte minst när det gäller den grova organiserade brottsligheten måste vi säkerställa att hela rättsväsendet är rustat, ända ned till hanteringen av det enskilda fallet, på ett sådant sätt att det kan göras på ett både effektivt och rättssäkert sätt.Stort tack för möjligheten att diskutera de här viktiga frågorna i dag!(Applåder)Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål?

Answer: Det finns ju fler skevheter i detta. Staten flyttar fram sina positioner gentemot den enskilde medborgaren. Till exempel har antalet åklagare ökat med 24 procent sedan 2017, medan antalet domare inte ens har ökat med 7 procent. Det är klart att det skapar en annan balans i systemet när åklagarsidan växer väsentligt samtidigt som vi ser att skyddet för den enskilde i förhörssituationen riskerar att försvagas. Detta gör någonting med balansen i rättsstaten.Jag tror verkligen att detta är någonting som vi måste följa upp över tid. Därmed inte sagt att vi inte ska ha kontroll över kostnaderna, men jag tror att det måste finnas en mellanvariant i det här. Jag har högt förtroende för advokaterna när det gäller deras möjligheter att redovisa detta på ett gott sätt. Sedan får man väl ha en granskningsnämnd eller något annat hittepå för att studera detta, om nu inte domstolarna ska göra det - de har ju annat att göra.Jag tackar för en väldigt konstruktiv och bra debatt. Trots den nuvarande utbyggnadstakten när det gäller de väldigt repressiva åtgärder som regeringen vidtar tillsammans med Sverigedemokraterna hoppas jag att den enskildes legitima behov av skydd fastställs och att de kvarvarande liberala värderingarna i regeringsunderlaget ser till att man håller fast vid detta.Jag är orolig när staten flyttar fram sina positioner så oerhört kraftfullt som man gör nu med denna typ av åtgärder. Hur behjärtansvärd kostnadskontrollen än är måste vi verkligen vara noga med balansen mellan staten och individen i dessa uppgifter. Jag hoppas att justitieministern kommer att följa detta och titta på det. Jag har också fullt förtroende för att ministern kommer att göra det, för jag upplever att han har en god grund i dessa frågor och ofta har en god riktning i det han gör.


Question: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål?

Answer: Det är naturligtvis helt riktigt att en helt grundläggande uppgift för vår rättsordning och för staten är att säkerställa en hög grad av rättssäkerhet för den enskilde. En grundbult i detta är att säkerställa att enskilda människor har rätt till ett rättsligt biträde i den här typen av processer.Jag vill ändå nyansera bilden av de regler som nu är på plats. Det är helt riktigt att taxan utgår från en schablon, men det finns ventilregler som gör att man kan begära ersättning för de extra kostnaderna om man kan visa att det har varit motiverat att göra insatser utöver det som kan utläsas av förhörstiden. Det är en taxa med en betydande ventil för att annat arbete som har varit motiverat i det konkreta fallet ska kunna fångas upp.Straffmyndighetsåldern kan skilja sig åt mellan olika civiliserade demokratiska rättsstater. Vi har 15 år. Jag tror att Tyskland har 14. Nederländerna har 13. Man kan se olika på det, men alldeles oavsett var man lägger nivån ger denna typ av rättegångsregler ett särskilt skydd för minderåriga när det gäller tillgång till rättsliga biträden. Det är klart att det är av avgörande betydelse att säkerställa att enskilda i största allmänhet och inte minst barn och unga har tillgång till ett fullgott rättsligt biträde.Jag bedömer att det rimliga sättet att gå framåt är att erkänna att det finns flera legitima intressen samtidigt här. Å ena sidan finns det starka intresset att säkerställa att enskilda har tillgång till ett ordentligt skydd i form av ett rättsligt biträde i en rättsprocess, å andra sidan finns det väldigt legitima anspråket att de offentliga medlen ska användas och följas upp på ett bra sätt.Riksrevisionens bedömning har varit att uppföljningen har varit otillräcklig. Då måste man hitta en modell för att hantera detta. Det är vad Domstolsverket har gjort, och denna modell har nu gällt i några veckor.Vi är fullt medvetna om den kritik som har förts fram från advokathåll. Jag läste senast i går en protestskrivelse med Advokatsamfundet i spetsen, uppbackad av flera hundra advokater. Jag åtar mig att följa utvecklingen på ett mycket noggrant sätt och att återkomma med ett särskilt uppdrag till Domstolsverket att mer på djupet följa upp effekterna och utfallet av detta system. Sedan ska vi dra våra slutsatser av det.Jag är övertygad om att det går att tillgodose båda dessa intressen på ett balanserat sätt. Nu får vi se vart detta för oss. Vi ska lyssna väldigt noggrant på dem som har olika roller i rättsprocessen, på enskilda människor och deras erfarenheter av detta arbete och, för den delen, på den ansvariga myndighetens bedömningar av hur systemet har fungerat. Sedan ska vi dra våra slutsatser för framtiden.


Question: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål?

Answer: Jag tackar justitieministern för ett bra resonemang. Jag förstår problematiken kring att en domstol inte kan fastställa kostnaden, och jag delar uppfattningen att vi ska ha kostnadskontroll i offentlig sektor - något annat vore ju närmast sensationellt. Men jag tycker samtidigt att detta är intressant, för det finns en snarlik verksamhet som har varit på tapeten, nämligen konkursförvaltning. Konkursförvaltarna bestämmer mer eller mindre själva sina kostnadsspecifikationer och har i en del fall fått ganska rikligt betalt även för ganska enkla konkurser. Även om det finns domstolar som är inblandade i att fastställa detta kan det alltså finnas brister i systemet, och jag skulle egentligen önska att regeringen resonerade kring någon form av modell för ersättning i detta. De allra flesta advokater, precis som alla andra människor i detta samhälle, vill nämligen göra rätt för sig. Min erfarenhet av advokater är också att de är väldigt sakliga och systematiska; de för bok över sina timmar och liknande. Dessutom finns det en annan part i detta, nämligen utredande myndigheter i form av till exempel polisen. Det är de som håller förhören, och om en klient bryter ihop under ett förhör och man är tvungen att gå ut och lägga tid på att få tillbaka klienten till ett konstruktivt läge får man med det system som har införts inte betalt för detta. Sådana saker borde även regeringen kunna ha lite synpunkter på eller resonera kring. Jag tar det som ett löfte att detta ska in i regleringsbrevet, och jag uppskattar det. Det ska såklart följas upp, men jag tar ministern på orden här. Sedan är det väl så att detta kommer att ta tid. Problemet jag ser framför mig är bland annat den utveckling som regeringens samarbetspartner vill se i detta, nämligen att straffrättsåldern ska sänkas till tolv år. Det svarade ju partiledaren för samarbetspartiet Sverigedemokraterna mer eller mindre ja på i debatten i tisdags. Tolvåringar ska alltså kunna låsas in i fängelse, och jag kan ju bara tänka mig situationen med tolvåringar som kommer in i en förhörssituation med den här typen av styrmedel för advokaternas arbete och de risker som finns inbyggt i detta system. Att lotsa en tolvåring genom ett förhör är ingen lätt sak, och det kommer att vara väldigt problematiskt. Känner man då som advokat dessutom en stress över att kostnaderna inte går ihop finns det ju risker att jobbet inte blir ordentligt utfört. Då måste man också fråga sig om det finns ytterligare parter som skulle kunna ha någon form av uppföljningsansvar i detta - jag vet inte, en barnombudsman eller liknande - och som kan få i uppgift att granska. Vi måste verkligen se till att det säkerställs att alla får den rätt de behöver. Sedan är det så att andra delar av rättsväsendet har haft en väsentligt kraftigare utveckling när det gäller kostnaderna. Polisen har ju sedan 2017 haft en kraftigare kostnadsutveckling än kostnaderna för dessa mål; polisen har haft 19 procents kostnadsökning, jämfört med 15 procents ökning i detta. Advokaterna har alltså i så fall varit mer återhållsamma. Detta hänger ju ihop: I takt med att man skickar in fler i rättsväsendet kommer också kostnaderna att öka. Vi bedrev ett starkt arbete under den förra mandatperioden för att lagföra fler, och enligt vad regeringen själv säger har den samma ambition och vill öka antalet lagförda väldigt mycket mer. Då kommer också klienterna att komma in i fler fall, och då är det klart att vi får ökade kostnader i förhörssituationerna. Det är väl också justitieministerns uppfattning att en av statens absoluta kärnuppgifter är att värna medborgarens rätt till en rättssäker process när man står under förhör och sedan eventuellt åtal.


Question: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål?

Answer: Jag känner stor respekt för Ola Möllers sätt att ta sig an frågan, och jag vill bara bekräfta de skäl som ledamoten tar upp och som talar för att enskilda människor i samband med en brottsmisstanke ska kunna räkna med ett kvalificerat ombud - en kvalificerad röst - som tar vara på deras intressen. Det är en helt fundamental sak i en rättsstat. Utifrån en hyggligt omfattande egen erfarenhet av att vara ombud för enskilda människor i olika situationer kan jag också bekräfta att jag är mycket väl medveten om att ombudsrollen ofta omfattar ett brett omhändertagande, så att säga. Det handlar om att hantera hela den situation och påfrestning det innebär att vara i kontakt med rättsväsendet. Jag vet också att det är på den grunden som många advokater som arbetar med den här typen av mål har reagerat starkt på reformen och befarar att den ska få negativa effekter. Samtidigt kan man säga att det är ett legitimt anspråk från medborgarna att de offentliga medel vi använder i hela rättsordningen används på ett effektivt sätt. Advokater är och måste vara föremål för kostnadskontroll. När ett fall kommer till domstol är det domstolen som gör den bedömningen - en advokat lämnar in sin kostnadsräkning, och sedan gör domstolen en bedömning av vad som är skälig ersättning givet det arbete advokaten redovisar. I detta fall kommer det ju aldrig till domstol, så det finns ingen domstol som kan göra skälighetsbedömningen, och Riksrevisionen - som ju har i uppgift att granska hur vi använder offentliga medel även på detta område - har påtalat att vi behöver hitta en annan modell. Det är helt riktigt att det är Domstolsverket som myndighet i relation till domstolarna som har den uppgiften. Att använda schabloner för att bestämma ersättningen har byggt på en ganska beprövad modell. Jag tror att alla som är involverade i detta erkänner att det är svårt att hitta en bra och objektiv måttstock för hur man ska beräkna ersättningen, men något man kan mäta är i alla fall den tid som har lagts ned i förhör. Därför har man krokat modellen kring det. Genom att säga detta vill jag understryka legitimiteten i den frågeställning och det problem Ola Möller pekar på här. Jag är också mycket medveten om vad advokater runt om i landet befarar kan bli effekten av denna reform. Med det sagt trädde systemet i kraft för bara ett par veckor sedan, så det går egentligen inte att göra annat än spekulera om effekterna. Men ganska snart kommer vi att se effekterna av detta, och då är frågan vad en justitieminister kan göra utan att kliva över gränsen och ge sig in på ett område som inte är departementets, ministerns eller regeringens utan myndighetens - i detta fall Domstolsverket. Ja, till exempel kan man ge Domstolsverket i uppdrag att följa upp detta på ett systematiskt sätt och redovisa konsekvenserna och utfallet av modellen. Det är min avsikt att göra det när vi så småningom ska skriva ett regleringsbrev till Domstolsverket för nästa år, så att vi inom rimlig tid och baserat på en konkret användning av modellen kan se vad den har fått för effekter och dra våra slutsatser framåt av det.


Question: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål?

Answer: Jag tackar justitieministern för svaret. Jag ber om ursäkt för att jag inte var i kammaren när debatten började, men jag hade glömt mina anteckningar på kontoret. Det är sådant som händer. Jag är inte alls jättekunnig på dessa frågor. Och jag är fullt medveten om att detta är ett myndighetsbeslut. Därför är jag väldigt ödmjuk inför denna debatt, vilket kanske inte är mitt starkaste kännetecken i andra debatter. Men i just denna debatt tänkte jag att jag ska vara det. För dem som inte känner till frågan handlar detta om att en advokat kommer att få betalt bara för själva förhörstiden som genomförs om förundersökningen inte leder till åtal. Jag är en av dem som tyvärr har suttit i förhör i min ungdom, och jag vet att det är väldigt mycket utöver själva förhörstiden med unga människor som det handlar om. Det handlar om att man behöver förklara för den unge vad det handlar om. Man behöver ha förberedande samtal med den unge, som ibland nästan behöver psykologhjälp för att klara av det. Samma sak gäller kvinnor som sitter i förhör om sexualbrott och våld i nära relation. De behöver ofta tid för att kunna förbereda sig, men de kan också bryta ihop. Om förundersökningen inte leder till åtal kommer advokaten i dag inte att få betalt för all denna tid. Det innebär att väldigt många advokater tyvärr kommer att välja att inte ta dessa mål. Det innebär också att de advokater som tar dessa mål kommer att vara de advokater som är minst angelägna om att hjälpa sina klienter fullt ut, eftersom de räknar med att de får bara dessa pengar. Då lägger de så lite arbete som möjligt på detta. Detta är ingen utveckling som vi vill ha. Och jag vet att justitieministern delar denna uppfattning. Jag har också respekt för att man inte kan gå in och ändra myndighetsbeslut hur som helst, men det räcker inte att bara säga att man ska hålla ögonen på och följa frågan när justitieministern själv medger att detta riskerar rättssäkerheten. Jag skulle kunna hålla en lång harang om rättssäkerhetsfrågorna, men jag tänker att jag lämnar dem därhän i denna debatt. Jag tycker nämligen att detta är så viktigt. Risken är att vi hamnar i ett läge där det blir en klassfråga - att den som har råd att betala för tiden kommer att få hjälpen medan den som inte har råd inte kommer att få den. Men det måste någonstans vara samhällets skyldighet, eftersom vi har uppfattningen att alla är oskyldiga tills motsatsen är bevisad, att stötta alla på samma sätt i den här processen.Min fråga är därför egentligen: Finns det någonting utöver att bara följa frågan som justitieministern kan göra för att verkligen se till att detta inte innebär att människor inte får den hjälp i rättsprocesser som de faktiskt måste ha? Detta handlar dessutom om de mest utsatta. Det handlar om kvinnor som utsätts för våld i nära relationer, om barn, om unga människor och så vidare. Jag skulle vilja att justitieministern verkligen gav uttryck för det eftersom jag vet att justitieministern har en bakgrund som gör att han förstår detta fullt ut.


Question: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål?

Answer: har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att trygga allas rätt till skäligt och gott stöd i förordnandemål. Förordnandemål är brottmål där en domstol har förordnat ett rättsligt biträde, men där förundersökningen inte leder till åtal. Dessa mål utgör i dag ungefär en tredjedel av det sammanlagda antalet brottmål vid tingsrätterna. Under den senaste tioårsperioden har utgifterna för rättsliga biträden i förordnandemål ökat med cirka 155 miljoner kronor. Som Ola Möller nämner har Riksrevisionen varit kritisk till denna kostnadsutveckling. I en granskning av domstolarnas ersättning till rättsliga biträden i brottmål har Riksrevisionen bedömt att tingsrätterna inte utövar en betryggande kontroll över ersättningen till offentliga försvarare och målsägandebiträden. Riksrevisionen lyfter särskilt fram att domstolarna har dåliga förutsättningar att kunna göra en noggrann prövning av dessa ersättningsanspråk.Mot denna bakgrund har Domstolsverket nyligen beslutat att införa en taxa i förordnandemål. Taxan trädde i kraft den 1 juni och syftar till att ge domstolarna bättre förutsättningar att utöva en tillförlitlig kostnadskontroll. Av rättegångsbalken följer att offentliga försvarare och målsägandebiträden har rätt till skälig ersättning för det arbete de lägger ned. Domstolsverket har uttalat att den nya taxan inte står i strid med detta. Eftersom en förundersökning i ett förordnandemål inte leder till åtal har domstolen ofta begränsad insyn i det arbete som har lagts ned av ett rättsligt biträde. Det har därför varit svårt att bedöma vad som är en rimlig ersättning till biträdet.För regeringen är det förstås viktigt att statens resurser används på bästa sätt och att det finns en effektiv kostnadskontroll för rättsliga biträdens ersättningsanspråk. Användningen av schabloniserade ersättningar är ett av Domstolsverket beprövat sätt att reglera ersättningen till rättsliga biträden i brottmål, och taxor förekommer redan i dag i vissa brottmål där åtal väckts. Samtidigt är rätten till ett rättsligt biträde fundamental för en fungerande rättsstat och en viktig del av rätten till en rättvis rättegång. Att försvarare och målsägandebiträden ska kunna utföra sitt arbete under rimliga villkor är en självklarhet. Jag är mycket medveten om att många advokater och Advokatsamfundet har reagerat kritiskt mot denna reform. Och regeringen kommer att följa utfallet av hur den nya taxan tillämpas och återkomma efter det. (Applåder)


Question: När kommer regeringen att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen?

Answer: Tack så mycket till Pontus Andersson för interpellationen!Jag är väl medveten om det intresse som finns till exempel kring gårdsförsäljning både från enskilda personer som vill kunna köpa med sig hem från ett besök på en vingård eller ett mikrobryggeri och naturligtvis också från de näringsidkarna att kunna saluföra sina produkter i samband med den typen av besök.Detta är alltså inte okänt för mig på något sätt, och regeringens ambition är att kunna genomföra detta samtidigt som vi värnar Systembolagets monopol.Medan interpellanten betonar de "roliga" delarna med detta är det klart att det också finns en baksida om det här skulle leda till att Systembolaget inte kan existera. Det skulle sannolikt ge en ökad konsumtion med ökade alkoholskador som följd, personer som på olika sätt åsamkas ett lidande i form av ökat våld och ökad sjukdom.Därför måste man ha båda dessa ben med sig i arbetet, och det försöker både jag och regeringen ha för att värna ett samhälle där människor naturligtvis kan utöva frihet på olika sätt men där vi också värnar dem som är utsatta och dem som drabbas av alkoholens skadeverkningar.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Kommer ministern och regeringen låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en vilja om förändring i dessa frågor?

Answer: Tack så mycket till Pontus Andersson för interpellationen!Jag är väl medveten om det intresse som finns till exempel kring gårdsförsäljning både från enskilda personer som vill kunna köpa med sig hem från ett besök på en vingård eller ett mikrobryggeri och naturligtvis också från de näringsidkarna att kunna saluföra sina produkter i samband med den typen av besök.Detta är alltså inte okänt för mig på något sätt, och regeringens ambition är att kunna genomföra detta samtidigt som vi värnar Systembolagets monopol.Medan interpellanten betonar de "roliga" delarna med detta är det klart att det också finns en baksida om det här skulle leda till att Systembolaget inte kan existera. Det skulle sannolikt ge en ökad konsumtion med ökade alkoholskador som följd, personer som på olika sätt åsamkas ett lidande i form av ökat våld och ökad sjukdom.Därför måste man ha båda dessa ben med sig i arbetet, och det försöker både jag och regeringen ha för att värna ett samhälle där människor naturligtvis kan utöva frihet på olika sätt men där vi också värnar dem som är utsatta och dem som drabbas av alkoholens skadeverkningar.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: När räknar ministern med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige?

Answer: Tack så mycket till Pontus Andersson för interpellationen!Jag är väl medveten om det intresse som finns till exempel kring gårdsförsäljning både från enskilda personer som vill kunna köpa med sig hem från ett besök på en vingård eller ett mikrobryggeri och naturligtvis också från de näringsidkarna att kunna saluföra sina produkter i samband med den typen av besök.Detta är alltså inte okänt för mig på något sätt, och regeringens ambition är att kunna genomföra detta samtidigt som vi värnar Systembolagets monopol.Medan interpellanten betonar de "roliga" delarna med detta är det klart att det också finns en baksida om det här skulle leda till att Systembolaget inte kan existera. Det skulle sannolikt ge en ökad konsumtion med ökade alkoholskador som följd, personer som på olika sätt åsamkas ett lidande i form av ökat våld och ökad sjukdom.Därför måste man ha båda dessa ben med sig i arbetet, och det försöker både jag och regeringen ha för att värna ett samhälle där människor naturligtvis kan utöva frihet på olika sätt men där vi också värnar dem som är utsatta och dem som drabbas av alkoholens skadeverkningar.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: När kommer regeringen att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen?

Answer: Tack igen för svaret, ministern!Ja, i vissa frågor får vi väl vara överens om att vi inte är överens. Men jag vill ändå uttrycka min förhoppning att Tidöpartierna tillsammans med Centerpartiet, som vi har med oss i många av dessa frågor, kan göra en del på detta område under mandatperioden.Förändringar i form av liberaliseringar får gärna ta tid - det har jag ingenting emot - framför allt så att vi kan garantera att efterverkningarna blir som vi önskat. Men nu har det gått 68 år sedan starkölet blev tillåtet i Sverige. Det har gått 22 år sedan Systembolaget fick ha lördagsöppet och 9 år sedan alla Systembolag blev självbetjäningsbutiker. Det är dags att ta ytterligare ett steg mot ett något friare Sverige.Vi politiker lämnar alla efter oss ett arv. Om Jakob Forssmed vill kan han bli känd som den som tillät gårdsförsäljning av alkohol i Sverige och den som lät våra skånska vinodlare göra Skåne till norra Europas bästa vindistrikt.Ministern har också chansen att bli den som, låt säga under våren 2026 med genomförande den 30 juni 2026, tillåter att kyld dryck säljs på Systembolaget och som förlänger öppettiderna på lördagar. Det tror jag att väljarna skulle uppskatta.Underskatta inte människors längtan efter frihet. Detta är trots allt väldigt små förändringar, men förändringar som påverkar människors vardag. Förslagen är långt ifrån radikala. Det handlar om exempelvis några timmar på lördagar. Det är små justeringar som skulle göra livet lite smidigare och framför allt roligare för många svenskar.


Question: Kommer ministern och regeringen låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en vilja om förändring i dessa frågor?

Answer: Tack igen för svaret, ministern!Ja, i vissa frågor får vi väl vara överens om att vi inte är överens. Men jag vill ändå uttrycka min förhoppning att Tidöpartierna tillsammans med Centerpartiet, som vi har med oss i många av dessa frågor, kan göra en del på detta område under mandatperioden.Förändringar i form av liberaliseringar får gärna ta tid - det har jag ingenting emot - framför allt så att vi kan garantera att efterverkningarna blir som vi önskat. Men nu har det gått 68 år sedan starkölet blev tillåtet i Sverige. Det har gått 22 år sedan Systembolaget fick ha lördagsöppet och 9 år sedan alla Systembolag blev självbetjäningsbutiker. Det är dags att ta ytterligare ett steg mot ett något friare Sverige.Vi politiker lämnar alla efter oss ett arv. Om Jakob Forssmed vill kan han bli känd som den som tillät gårdsförsäljning av alkohol i Sverige och den som lät våra skånska vinodlare göra Skåne till norra Europas bästa vindistrikt.Ministern har också chansen att bli den som, låt säga under våren 2026 med genomförande den 30 juni 2026, tillåter att kyld dryck säljs på Systembolaget och som förlänger öppettiderna på lördagar. Det tror jag att väljarna skulle uppskatta.Underskatta inte människors längtan efter frihet. Detta är trots allt väldigt små förändringar, men förändringar som påverkar människors vardag. Förslagen är långt ifrån radikala. Det handlar om exempelvis några timmar på lördagar. Det är små justeringar som skulle göra livet lite smidigare och framför allt roligare för många svenskar.


Question: När räknar ministern med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige?

Answer: Tack igen för svaret, ministern!Ja, i vissa frågor får vi väl vara överens om att vi inte är överens. Men jag vill ändå uttrycka min förhoppning att Tidöpartierna tillsammans med Centerpartiet, som vi har med oss i många av dessa frågor, kan göra en del på detta område under mandatperioden.Förändringar i form av liberaliseringar får gärna ta tid - det har jag ingenting emot - framför allt så att vi kan garantera att efterverkningarna blir som vi önskat. Men nu har det gått 68 år sedan starkölet blev tillåtet i Sverige. Det har gått 22 år sedan Systembolaget fick ha lördagsöppet och 9 år sedan alla Systembolag blev självbetjäningsbutiker. Det är dags att ta ytterligare ett steg mot ett något friare Sverige.Vi politiker lämnar alla efter oss ett arv. Om Jakob Forssmed vill kan han bli känd som den som tillät gårdsförsäljning av alkohol i Sverige och den som lät våra skånska vinodlare göra Skåne till norra Europas bästa vindistrikt.Ministern har också chansen att bli den som, låt säga under våren 2026 med genomförande den 30 juni 2026, tillåter att kyld dryck säljs på Systembolaget och som förlänger öppettiderna på lördagar. Det tror jag att väljarna skulle uppskatta.Underskatta inte människors längtan efter frihet. Detta är trots allt väldigt små förändringar, men förändringar som påverkar människors vardag. Förslagen är långt ifrån radikala. Det handlar om exempelvis några timmar på lördagar. Det är små justeringar som skulle göra livet lite smidigare och framför allt roligare för många svenskar.


Question: När kommer regeringen att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen?

Answer: När det gäller tillgänglighet för interpellanten ett intressant resonemang. Men enligt i alla fall WHO, som har gjort stora metagenomgångar av detta, tycks begränsad tillgänglighet vad gäller alkoholhaltiga drycker leda till minskad konsumtion och inte tvärtom. Det går alltså mot interpellantens resonemang om minskad konsumtion om tillgängligheten maximeras och att ingen då skulle planera sina inköp utan att allt skulle ske spontant.Det finns nog relativt lite som tyder på minskad konsumtion genom maximerad tillgänglighet. Men det är alltid viktigt att följa, forska och studera vad som är rimliga verktyg. Och man kan vilja göra andra avvägningar, alldeles oavsett konsekvenser för konsumtionen.I Sverige har vi valt att ha en totalkonsumtionsmodell, att försöka minska eller åtminstone hålla tillbaka konsumtion och konsumtionsökningar på olika sätt men på ett sätt som ändå möter förtroende och överlag gillande hos befolkningen. Vi kan ju konstatera att det finns ett brett stöd för Systembolaget och Systembolagets monopol. Man uppfattar att det är god service och ett gott utbud samtidigt som vi kan ha de här begränsningarna.Det är därför angeläget för regeringen att kombinera tillåtande av gårdsförsäljning av alkohol med att värna Systembolagets detaljhandelsmonopol. I det tillkännagivande som riksdagen har riktat till regeringen ingår också att det är de förutsättningarna som gäller. Det ska vara i begränsad omfattning och med värnande av monopolet.Det är en kort kommentar från min sida till de här resonemangen. Men jag är alltid öppen för ny kunskap och ny forskning. Det har vi också fått på senare år. Den tycks peka på att alkoholen är mer skadlig än vi tidigare trott. De risknivåer finns inte där det är mer eller mindre riskfritt att dricka alkohol. Det finns alltså anledning att ständigt följa frågorna och anpassa olika typer av regelverk.


Question: Kommer ministern och regeringen låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en vilja om förändring i dessa frågor?

Answer: När det gäller tillgänglighet för interpellanten ett intressant resonemang. Men enligt i alla fall WHO, som har gjort stora metagenomgångar av detta, tycks begränsad tillgänglighet vad gäller alkoholhaltiga drycker leda till minskad konsumtion och inte tvärtom. Det går alltså mot interpellantens resonemang om minskad konsumtion om tillgängligheten maximeras och att ingen då skulle planera sina inköp utan att allt skulle ske spontant.Det finns nog relativt lite som tyder på minskad konsumtion genom maximerad tillgänglighet. Men det är alltid viktigt att följa, forska och studera vad som är rimliga verktyg. Och man kan vilja göra andra avvägningar, alldeles oavsett konsekvenser för konsumtionen.I Sverige har vi valt att ha en totalkonsumtionsmodell, att försöka minska eller åtminstone hålla tillbaka konsumtion och konsumtionsökningar på olika sätt men på ett sätt som ändå möter förtroende och överlag gillande hos befolkningen. Vi kan ju konstatera att det finns ett brett stöd för Systembolaget och Systembolagets monopol. Man uppfattar att det är god service och ett gott utbud samtidigt som vi kan ha de här begränsningarna.Det är därför angeläget för regeringen att kombinera tillåtande av gårdsförsäljning av alkohol med att värna Systembolagets detaljhandelsmonopol. I det tillkännagivande som riksdagen har riktat till regeringen ingår också att det är de förutsättningarna som gäller. Det ska vara i begränsad omfattning och med värnande av monopolet.Det är en kort kommentar från min sida till de här resonemangen. Men jag är alltid öppen för ny kunskap och ny forskning. Det har vi också fått på senare år. Den tycks peka på att alkoholen är mer skadlig än vi tidigare trott. De risknivåer finns inte där det är mer eller mindre riskfritt att dricka alkohol. Det finns alltså anledning att ständigt följa frågorna och anpassa olika typer av regelverk.


Question: När räknar ministern med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige?

Answer: När det gäller tillgänglighet för interpellanten ett intressant resonemang. Men enligt i alla fall WHO, som har gjort stora metagenomgångar av detta, tycks begränsad tillgänglighet vad gäller alkoholhaltiga drycker leda till minskad konsumtion och inte tvärtom. Det går alltså mot interpellantens resonemang om minskad konsumtion om tillgängligheten maximeras och att ingen då skulle planera sina inköp utan att allt skulle ske spontant.Det finns nog relativt lite som tyder på minskad konsumtion genom maximerad tillgänglighet. Men det är alltid viktigt att följa, forska och studera vad som är rimliga verktyg. Och man kan vilja göra andra avvägningar, alldeles oavsett konsekvenser för konsumtionen.I Sverige har vi valt att ha en totalkonsumtionsmodell, att försöka minska eller åtminstone hålla tillbaka konsumtion och konsumtionsökningar på olika sätt men på ett sätt som ändå möter förtroende och överlag gillande hos befolkningen. Vi kan ju konstatera att det finns ett brett stöd för Systembolaget och Systembolagets monopol. Man uppfattar att det är god service och ett gott utbud samtidigt som vi kan ha de här begränsningarna.Det är därför angeläget för regeringen att kombinera tillåtande av gårdsförsäljning av alkohol med att värna Systembolagets detaljhandelsmonopol. I det tillkännagivande som riksdagen har riktat till regeringen ingår också att det är de förutsättningarna som gäller. Det ska vara i begränsad omfattning och med värnande av monopolet.Det är en kort kommentar från min sida till de här resonemangen. Men jag är alltid öppen för ny kunskap och ny forskning. Det har vi också fått på senare år. Den tycks peka på att alkoholen är mer skadlig än vi tidigare trott. De risknivåer finns inte där det är mer eller mindre riskfritt att dricka alkohol. Det finns alltså anledning att ständigt följa frågorna och anpassa olika typer av regelverk.


Question: När kommer regeringen att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen?

Answer: Tack, ministern, för svaret!Åtminstone sedan 1400-talet har makthavare på olika sätt infört olika begränsningar gällande svenskarnas alkoholvanor. Då förbjöd bland andra Sten Sture den äldre försäljning av brännvin i Stockholm. År 1917-1955 var starkölet förbjudet i Sverige. År 1919 infördes motbokssystemet, och år 1982 stängde Systembolaget på lördagar.De senaste 30 åren har lagstiftningen dock liberaliserats - långsamt, men ändå. Den första självbetjäningsbutiken öppnade 1991 på prov, men inte förrän så sent som 2014 var alla systembolag självbetjäningsbutiker. Lördagsöppet infördes på samtliga systembolag 2001. Och riksdagen röstade som sagt 2018 för ett tillkännagivande om införandet av gårdsförsäljning i Sverige. Min förhoppning är att det ska införas så snart regeringen är klar med den utredning som man håller på med.I januariavtalet, som den föregående regeringen hade tillsammans med Miljöpartiet och Centerpartiet, fanns förslaget om införande av gårdsförsäljning med, och den proposition som vi nu diskuterar togs fram. Man skulle kunna kalla förslaget för en minimiimplementering av gårdsförsäljning. Jag hade gärna gått ännu längre än det föreslås, men det är helt klart ett steg åt rätt håll.Med minimiimplementering menar jag att vi med detta förslag förvisso får gårdsförsäljning, men man är tvungen att gå en rundtur eller på ett föredrag för att få köpa sin flaska vin. Rundturen ska då helst inte ske en lördag efter klockan 15. Då kommer man nämligen inte att kunna köpa sin flaska förrän på måndag klockan 10, eftersom försäljning enligt förslaget enbart får ske under samma tid som Systembolaget har öppet. Går man till ett bryggeri får man köpa max tre liter öl, efter att ha gått en rundtur och före klockan 15, såklart.Det är dock ett steg åt rätt håll, trots allt. Och sett till den sammansättning riksdagen har i dag och det breda stödet i opinionen för gårdsförsäljning borde regeringen och övriga partier som vill ställa sig bakom detta agera så fort det är möjligt.När det gäller ökad tillgänglighet på alkohol talade jag i mitt inledningsanförande om den paradox som Systembolagets medvetet valda otillgänglighet leder till: att människor behöver bunkra alkohol om de med säkerhet vill kunna ta ett spontant glas vin eller öl till maten.Det heter att man ska planera sina inköp. Detta planerande leder till ökad tillgänglighet på alkohol i hemmet snarare än att ha bra tillgänglighet i butik. Det leder till att människor som planerar sina inköp alltid har alkohol hemma. Det kan öka spontandrickandet, till exempel om man vill ta en kall öl i solen när man grillar. Om det är på det sättet kan vi få svar på när regeringen genomför den utvärdering av den svenska alkoholpolitiken som riksdagen beslutat ska genomföras.Jag tror inte att de som har missbruksproblem blir fler om Systembolaget stänger senare på lördagar, har kortare leveranstider eller exempelvis erbjuder sina kunder att köpa kyld dryck. Jag tror inte heller att det blir så om man efter en rundtur på en vingård får köpa med sig en flaska vin.Vad tror socialminister Jakob Forssmed om denna tillgänglighetsparadox? Kan den dåliga tillgängligheten i butik helt enkelt öka tillgängligheten i hemmet, eftersom människor uppmanas planera sina inköp?


Question: Kommer ministern och regeringen låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en vilja om förändring i dessa frågor?

Answer: Tack, ministern, för svaret!Åtminstone sedan 1400-talet har makthavare på olika sätt infört olika begränsningar gällande svenskarnas alkoholvanor. Då förbjöd bland andra Sten Sture den äldre försäljning av brännvin i Stockholm. År 1917-1955 var starkölet förbjudet i Sverige. År 1919 infördes motbokssystemet, och år 1982 stängde Systembolaget på lördagar.De senaste 30 åren har lagstiftningen dock liberaliserats - långsamt, men ändå. Den första självbetjäningsbutiken öppnade 1991 på prov, men inte förrän så sent som 2014 var alla systembolag självbetjäningsbutiker. Lördagsöppet infördes på samtliga systembolag 2001. Och riksdagen röstade som sagt 2018 för ett tillkännagivande om införandet av gårdsförsäljning i Sverige. Min förhoppning är att det ska införas så snart regeringen är klar med den utredning som man håller på med.I januariavtalet, som den föregående regeringen hade tillsammans med Miljöpartiet och Centerpartiet, fanns förslaget om införande av gårdsförsäljning med, och den proposition som vi nu diskuterar togs fram. Man skulle kunna kalla förslaget för en minimiimplementering av gårdsförsäljning. Jag hade gärna gått ännu längre än det föreslås, men det är helt klart ett steg åt rätt håll.Med minimiimplementering menar jag att vi med detta förslag förvisso får gårdsförsäljning, men man är tvungen att gå en rundtur eller på ett föredrag för att få köpa sin flaska vin. Rundturen ska då helst inte ske en lördag efter klockan 15. Då kommer man nämligen inte att kunna köpa sin flaska förrän på måndag klockan 10, eftersom försäljning enligt förslaget enbart får ske under samma tid som Systembolaget har öppet. Går man till ett bryggeri får man köpa max tre liter öl, efter att ha gått en rundtur och före klockan 15, såklart.Det är dock ett steg åt rätt håll, trots allt. Och sett till den sammansättning riksdagen har i dag och det breda stödet i opinionen för gårdsförsäljning borde regeringen och övriga partier som vill ställa sig bakom detta agera så fort det är möjligt.När det gäller ökad tillgänglighet på alkohol talade jag i mitt inledningsanförande om den paradox som Systembolagets medvetet valda otillgänglighet leder till: att människor behöver bunkra alkohol om de med säkerhet vill kunna ta ett spontant glas vin eller öl till maten.Det heter att man ska planera sina inköp. Detta planerande leder till ökad tillgänglighet på alkohol i hemmet snarare än att ha bra tillgänglighet i butik. Det leder till att människor som planerar sina inköp alltid har alkohol hemma. Det kan öka spontandrickandet, till exempel om man vill ta en kall öl i solen när man grillar. Om det är på det sättet kan vi få svar på när regeringen genomför den utvärdering av den svenska alkoholpolitiken som riksdagen beslutat ska genomföras.Jag tror inte att de som har missbruksproblem blir fler om Systembolaget stänger senare på lördagar, har kortare leveranstider eller exempelvis erbjuder sina kunder att köpa kyld dryck. Jag tror inte heller att det blir så om man efter en rundtur på en vingård får köpa med sig en flaska vin.Vad tror socialminister Jakob Forssmed om denna tillgänglighetsparadox? Kan den dåliga tillgängligheten i butik helt enkelt öka tillgängligheten i hemmet, eftersom människor uppmanas planera sina inköp?


Question: När räknar ministern med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige?

Answer: Tack, ministern, för svaret!Åtminstone sedan 1400-talet har makthavare på olika sätt infört olika begränsningar gällande svenskarnas alkoholvanor. Då förbjöd bland andra Sten Sture den äldre försäljning av brännvin i Stockholm. År 1917-1955 var starkölet förbjudet i Sverige. År 1919 infördes motbokssystemet, och år 1982 stängde Systembolaget på lördagar.De senaste 30 åren har lagstiftningen dock liberaliserats - långsamt, men ändå. Den första självbetjäningsbutiken öppnade 1991 på prov, men inte förrän så sent som 2014 var alla systembolag självbetjäningsbutiker. Lördagsöppet infördes på samtliga systembolag 2001. Och riksdagen röstade som sagt 2018 för ett tillkännagivande om införandet av gårdsförsäljning i Sverige. Min förhoppning är att det ska införas så snart regeringen är klar med den utredning som man håller på med.I januariavtalet, som den föregående regeringen hade tillsammans med Miljöpartiet och Centerpartiet, fanns förslaget om införande av gårdsförsäljning med, och den proposition som vi nu diskuterar togs fram. Man skulle kunna kalla förslaget för en minimiimplementering av gårdsförsäljning. Jag hade gärna gått ännu längre än det föreslås, men det är helt klart ett steg åt rätt håll.Med minimiimplementering menar jag att vi med detta förslag förvisso får gårdsförsäljning, men man är tvungen att gå en rundtur eller på ett föredrag för att få köpa sin flaska vin. Rundturen ska då helst inte ske en lördag efter klockan 15. Då kommer man nämligen inte att kunna köpa sin flaska förrän på måndag klockan 10, eftersom försäljning enligt förslaget enbart får ske under samma tid som Systembolaget har öppet. Går man till ett bryggeri får man köpa max tre liter öl, efter att ha gått en rundtur och före klockan 15, såklart.Det är dock ett steg åt rätt håll, trots allt. Och sett till den sammansättning riksdagen har i dag och det breda stödet i opinionen för gårdsförsäljning borde regeringen och övriga partier som vill ställa sig bakom detta agera så fort det är möjligt.När det gäller ökad tillgänglighet på alkohol talade jag i mitt inledningsanförande om den paradox som Systembolagets medvetet valda otillgänglighet leder till: att människor behöver bunkra alkohol om de med säkerhet vill kunna ta ett spontant glas vin eller öl till maten.Det heter att man ska planera sina inköp. Detta planerande leder till ökad tillgänglighet på alkohol i hemmet snarare än att ha bra tillgänglighet i butik. Det leder till att människor som planerar sina inköp alltid har alkohol hemma. Det kan öka spontandrickandet, till exempel om man vill ta en kall öl i solen när man grillar. Om det är på det sättet kan vi få svar på när regeringen genomför den utvärdering av den svenska alkoholpolitiken som riksdagen beslutat ska genomföras.Jag tror inte att de som har missbruksproblem blir fler om Systembolaget stänger senare på lördagar, har kortare leveranstider eller exempelvis erbjuder sina kunder att köpa kyld dryck. Jag tror inte heller att det blir så om man efter en rundtur på en vingård får köpa med sig en flaska vin.Vad tror socialminister Jakob Forssmed om denna tillgänglighetsparadox? Kan den dåliga tillgängligheten i butik helt enkelt öka tillgängligheten i hemmet, eftersom människor uppmanas planera sina inköp?


Question: När kommer regeringen att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen?

Answer: Jag tackar interpellanten Pontus Andersson för frågorna och möjligheten att ha detta utbyte här i riksdagens kammare.Naturligtvis kommer regeringen att bereda frågan om att göra en bred översyn enligt riksdagens önskemål. Vi kommer att återkomma när vi har ett besked att ge. Tillkännagivandet kom i februari 2022, och sedan dess har vi haft ett regeringsskifte. Det tar lite tid att få sådana här saker på plats. Men självklart är det intressant och viktigt att utvärdera och se vilka alkoholpolitiska begränsningar och verktyg som har störst effekt och kan påverka detta.Det är ett allvarligt samhällsproblem, inte bara i termer av missbruk, som Pontus Andersson säger. I dag vet man också alltmer. Alkohol leder till skador också vid lägre konsumtionsnivåer. Det gäller inte minst ökad cancerrisk, och annat.Det finns verkligen behov av att ständigt förbättra och utveckla de avvägningar vi behöver göra mellan olika typer av begränsningar och möjligheter som ska finnas i samhället. Det ska man göra på ett klokt och rimligt sätt, förstås utifrån olika parametrar.Jag vill peka på att det i Utredningen om lustgas och vissa frågor inom alkohol- och tobaksområdet bland annat finns uppdrag om att bedöma utrymmet för och behovet av lättnader i regelverket för att få serveringstillstånd. Man ska också överväga om de kraven kan moderniseras, förenklas och förtydligas utan att göra avkall på skyddsintresset. Det gäller också flera andra punkter i fråga om just alkohollagen.Det är förstås inte en bred översyn i den bemärkelse som riksdagen har efterfrågat. Icke desto mindre pågår ett arbete med en del frågor. Där kan man göra just förtydliganden och förenklingar för att göra bättre avvägningar mellan de olika intressen som finns i frågan.När det gäller frågan om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker - direktförsäljning är kanske ett bättre namn, eftersom det inte bara handlar om gårdar - arbetar regeringen med frågan med viss intensitet, inte minst för att belysa de EU-rättsligt komplexa frågeställningarna. Vår ambition kvarstår; vi vill genomföra detta, under förutsättning att vi kan värna Systembolagets detaljhandelsmonopol.


Question: Kommer ministern och regeringen låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en vilja om förändring i dessa frågor?

Answer: Jag tackar interpellanten Pontus Andersson för frågorna och möjligheten att ha detta utbyte här i riksdagens kammare.Naturligtvis kommer regeringen att bereda frågan om att göra en bred översyn enligt riksdagens önskemål. Vi kommer att återkomma när vi har ett besked att ge. Tillkännagivandet kom i februari 2022, och sedan dess har vi haft ett regeringsskifte. Det tar lite tid att få sådana här saker på plats. Men självklart är det intressant och viktigt att utvärdera och se vilka alkoholpolitiska begränsningar och verktyg som har störst effekt och kan påverka detta.Det är ett allvarligt samhällsproblem, inte bara i termer av missbruk, som Pontus Andersson säger. I dag vet man också alltmer. Alkohol leder till skador också vid lägre konsumtionsnivåer. Det gäller inte minst ökad cancerrisk, och annat.Det finns verkligen behov av att ständigt förbättra och utveckla de avvägningar vi behöver göra mellan olika typer av begränsningar och möjligheter som ska finnas i samhället. Det ska man göra på ett klokt och rimligt sätt, förstås utifrån olika parametrar.Jag vill peka på att det i Utredningen om lustgas och vissa frågor inom alkohol- och tobaksområdet bland annat finns uppdrag om att bedöma utrymmet för och behovet av lättnader i regelverket för att få serveringstillstånd. Man ska också överväga om de kraven kan moderniseras, förenklas och förtydligas utan att göra avkall på skyddsintresset. Det gäller också flera andra punkter i fråga om just alkohollagen.Det är förstås inte en bred översyn i den bemärkelse som riksdagen har efterfrågat. Icke desto mindre pågår ett arbete med en del frågor. Där kan man göra just förtydliganden och förenklingar för att göra bättre avvägningar mellan de olika intressen som finns i frågan.När det gäller frågan om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker - direktförsäljning är kanske ett bättre namn, eftersom det inte bara handlar om gårdar - arbetar regeringen med frågan med viss intensitet, inte minst för att belysa de EU-rättsligt komplexa frågeställningarna. Vår ambition kvarstår; vi vill genomföra detta, under förutsättning att vi kan värna Systembolagets detaljhandelsmonopol.


Question: När räknar ministern med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige?

Answer: Jag tackar interpellanten Pontus Andersson för frågorna och möjligheten att ha detta utbyte här i riksdagens kammare.Naturligtvis kommer regeringen att bereda frågan om att göra en bred översyn enligt riksdagens önskemål. Vi kommer att återkomma när vi har ett besked att ge. Tillkännagivandet kom i februari 2022, och sedan dess har vi haft ett regeringsskifte. Det tar lite tid att få sådana här saker på plats. Men självklart är det intressant och viktigt att utvärdera och se vilka alkoholpolitiska begränsningar och verktyg som har störst effekt och kan påverka detta.Det är ett allvarligt samhällsproblem, inte bara i termer av missbruk, som Pontus Andersson säger. I dag vet man också alltmer. Alkohol leder till skador också vid lägre konsumtionsnivåer. Det gäller inte minst ökad cancerrisk, och annat.Det finns verkligen behov av att ständigt förbättra och utveckla de avvägningar vi behöver göra mellan olika typer av begränsningar och möjligheter som ska finnas i samhället. Det ska man göra på ett klokt och rimligt sätt, förstås utifrån olika parametrar.Jag vill peka på att det i Utredningen om lustgas och vissa frågor inom alkohol- och tobaksområdet bland annat finns uppdrag om att bedöma utrymmet för och behovet av lättnader i regelverket för att få serveringstillstånd. Man ska också överväga om de kraven kan moderniseras, förenklas och förtydligas utan att göra avkall på skyddsintresset. Det gäller också flera andra punkter i fråga om just alkohollagen.Det är förstås inte en bred översyn i den bemärkelse som riksdagen har efterfrågat. Icke desto mindre pågår ett arbete med en del frågor. Där kan man göra just förtydliganden och förenklingar för att göra bättre avvägningar mellan de olika intressen som finns i frågan.När det gäller frågan om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker - direktförsäljning är kanske ett bättre namn, eftersom det inte bara handlar om gårdar - arbetar regeringen med frågan med viss intensitet, inte minst för att belysa de EU-rättsligt komplexa frågeställningarna. Vår ambition kvarstår; vi vill genomföra detta, under förutsättning att vi kan värna Systembolagets detaljhandelsmonopol.


Question: När kommer regeringen att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen?

Answer: Den 17 februari 2022 röstade riksdagen för ett tillkännagivande till den dåvarande socialdemokratiska regeringen om en bred utvärdering av den svenska alkoholpolitiken. Varken den dåvarande regeringen eller den i höstas tillträdda har ännu hunnit behandla det. Om eller när regeringen agerar på riksdagens tillkännagivande bör den dock ta sikte på hur vi politiskt kan agera för att nå de personer som har störst alkoholproblem utan att begränsa friheten för den breda majoriteten av konsumenter, det vill säga låg- och medelkonsumenter.Systembolagets socialpolitiska syfte, att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, är någonting som jag absolut kan ställa upp på. Missbruk av alkohol är ett problem. Men problemen med dagens öppettider på Systembolaget, att man inte kan köpa kyld dryck eller att hemleverans tar minst åtta dagar leder snarare till ett bunkringsbeteende hos konsumenterna vilket tvingar människor att öka tillgängligheten av alkohol i sina hem.Vill jag som låg- eller medelkonsument spontant kunna bjuda hem vänner på middag och en flaska vin en lördag när klockan är 15.01 måste jag ha vin hemma. När solen tittar fram och jag ställer mig vid grillen och känner att det hade varit gott med en kall öl måste jag ha öl hemma stående i kylen - och det har jag ju, eftersom jag alltid planerar mina inköp. En utvärdering av den svenska alkoholpolitiken, något som riksdagen röstat för, hade gett oss svar på frågan om dagens alkoholpolitik verkligen når personer med verkliga alkoholproblem eller om den snarare begränsar friheten och tillgängligheten för låg- och medelkonsumenter.För första gången på åtta år har Sverige fått en borgerlig regering, denna gång med stöd av SD. Tillsammans med Centerpartiet bildar Tidöpartierna en tydlig majoritet i riksdagen som vanligtvis ställer sig positiv till olika former av liberaliseringar av alkoholpolitiken.Ett exempel på vår gemensamma syn är det tidigare nämnda tillkännagivandet om en utvärdering av alkoholpolitiken. Ett annat är förslaget om gårdsförsäljning, som efter många års debatt inom kort förhoppningsvis kommer att bli verklighet, om än i begränsad omfattning.I interpellationen ställde jag frågan till Jakob Forssmed när regeringen kommer att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av alkohollagstiftningen. Jag kan konstatera att frågan bereds inom Regeringskansliet. Det är positivt.Jag ställde frågan om ministern och regeringen kommer att låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en önskan om detta. Här är svaret, som tidigare när jag ställt en skriftlig fråga, att detta inte är aktuellt för regeringen att genomföra. Det är tråkigt att höra.Jag frågade slutligen när ministern räknar med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige. Vad gäller denna fråga är svaret att regeringen trots att det gått fem år sedan tillkännagivandet och över två år sedan propositionen togs fram ännu inte är säker på om man kan genomföra detta utan att det påverkar monopolet. Det är så jag tolkar svaret, men jag fick inte riktigt något svar på frågan om när.Jag förstår att frågan är komplex, att konsekvenser måste beaktas och att regeringen vill värna monopolet. Men när vet vi om vi kan gå vidare med frågan om gårdsförsäljning i Sverige? När skulle detta kunna införas?


Question: Kommer ministern och regeringen låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en vilja om förändring i dessa frågor?

Answer: Den 17 februari 2022 röstade riksdagen för ett tillkännagivande till den dåvarande socialdemokratiska regeringen om en bred utvärdering av den svenska alkoholpolitiken. Varken den dåvarande regeringen eller den i höstas tillträdda har ännu hunnit behandla det. Om eller när regeringen agerar på riksdagens tillkännagivande bör den dock ta sikte på hur vi politiskt kan agera för att nå de personer som har störst alkoholproblem utan att begränsa friheten för den breda majoriteten av konsumenter, det vill säga låg- och medelkonsumenter.Systembolagets socialpolitiska syfte, att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, är någonting som jag absolut kan ställa upp på. Missbruk av alkohol är ett problem. Men problemen med dagens öppettider på Systembolaget, att man inte kan köpa kyld dryck eller att hemleverans tar minst åtta dagar leder snarare till ett bunkringsbeteende hos konsumenterna vilket tvingar människor att öka tillgängligheten av alkohol i sina hem.Vill jag som låg- eller medelkonsument spontant kunna bjuda hem vänner på middag och en flaska vin en lördag när klockan är 15.01 måste jag ha vin hemma. När solen tittar fram och jag ställer mig vid grillen och känner att det hade varit gott med en kall öl måste jag ha öl hemma stående i kylen - och det har jag ju, eftersom jag alltid planerar mina inköp. En utvärdering av den svenska alkoholpolitiken, något som riksdagen röstat för, hade gett oss svar på frågan om dagens alkoholpolitik verkligen når personer med verkliga alkoholproblem eller om den snarare begränsar friheten och tillgängligheten för låg- och medelkonsumenter.För första gången på åtta år har Sverige fått en borgerlig regering, denna gång med stöd av SD. Tillsammans med Centerpartiet bildar Tidöpartierna en tydlig majoritet i riksdagen som vanligtvis ställer sig positiv till olika former av liberaliseringar av alkoholpolitiken.Ett exempel på vår gemensamma syn är det tidigare nämnda tillkännagivandet om en utvärdering av alkoholpolitiken. Ett annat är förslaget om gårdsförsäljning, som efter många års debatt inom kort förhoppningsvis kommer att bli verklighet, om än i begränsad omfattning.I interpellationen ställde jag frågan till Jakob Forssmed när regeringen kommer att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av alkohollagstiftningen. Jag kan konstatera att frågan bereds inom Regeringskansliet. Det är positivt.Jag ställde frågan om ministern och regeringen kommer att låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en önskan om detta. Här är svaret, som tidigare när jag ställt en skriftlig fråga, att detta inte är aktuellt för regeringen att genomföra. Det är tråkigt att höra.Jag frågade slutligen när ministern räknar med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige. Vad gäller denna fråga är svaret att regeringen trots att det gått fem år sedan tillkännagivandet och över två år sedan propositionen togs fram ännu inte är säker på om man kan genomföra detta utan att det påverkar monopolet. Det är så jag tolkar svaret, men jag fick inte riktigt något svar på frågan om när.Jag förstår att frågan är komplex, att konsekvenser måste beaktas och att regeringen vill värna monopolet. Men när vet vi om vi kan gå vidare med frågan om gårdsförsäljning i Sverige? När skulle detta kunna införas?


Question: När räknar ministern med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige?

Answer: Den 17 februari 2022 röstade riksdagen för ett tillkännagivande till den dåvarande socialdemokratiska regeringen om en bred utvärdering av den svenska alkoholpolitiken. Varken den dåvarande regeringen eller den i höstas tillträdda har ännu hunnit behandla det. Om eller när regeringen agerar på riksdagens tillkännagivande bör den dock ta sikte på hur vi politiskt kan agera för att nå de personer som har störst alkoholproblem utan att begränsa friheten för den breda majoriteten av konsumenter, det vill säga låg- och medelkonsumenter.Systembolagets socialpolitiska syfte, att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, är någonting som jag absolut kan ställa upp på. Missbruk av alkohol är ett problem. Men problemen med dagens öppettider på Systembolaget, att man inte kan köpa kyld dryck eller att hemleverans tar minst åtta dagar leder snarare till ett bunkringsbeteende hos konsumenterna vilket tvingar människor att öka tillgängligheten av alkohol i sina hem.Vill jag som låg- eller medelkonsument spontant kunna bjuda hem vänner på middag och en flaska vin en lördag när klockan är 15.01 måste jag ha vin hemma. När solen tittar fram och jag ställer mig vid grillen och känner att det hade varit gott med en kall öl måste jag ha öl hemma stående i kylen - och det har jag ju, eftersom jag alltid planerar mina inköp. En utvärdering av den svenska alkoholpolitiken, något som riksdagen röstat för, hade gett oss svar på frågan om dagens alkoholpolitik verkligen når personer med verkliga alkoholproblem eller om den snarare begränsar friheten och tillgängligheten för låg- och medelkonsumenter.För första gången på åtta år har Sverige fått en borgerlig regering, denna gång med stöd av SD. Tillsammans med Centerpartiet bildar Tidöpartierna en tydlig majoritet i riksdagen som vanligtvis ställer sig positiv till olika former av liberaliseringar av alkoholpolitiken.Ett exempel på vår gemensamma syn är det tidigare nämnda tillkännagivandet om en utvärdering av alkoholpolitiken. Ett annat är förslaget om gårdsförsäljning, som efter många års debatt inom kort förhoppningsvis kommer att bli verklighet, om än i begränsad omfattning.I interpellationen ställde jag frågan till Jakob Forssmed när regeringen kommer att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av alkohollagstiftningen. Jag kan konstatera att frågan bereds inom Regeringskansliet. Det är positivt.Jag ställde frågan om ministern och regeringen kommer att låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en önskan om detta. Här är svaret, som tidigare när jag ställt en skriftlig fråga, att detta inte är aktuellt för regeringen att genomföra. Det är tråkigt att höra.Jag frågade slutligen när ministern räknar med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige. Vad gäller denna fråga är svaret att regeringen trots att det gått fem år sedan tillkännagivandet och över två år sedan propositionen togs fram ännu inte är säker på om man kan genomföra detta utan att det påverkar monopolet. Det är så jag tolkar svaret, men jag fick inte riktigt något svar på frågan om när.Jag förstår att frågan är komplex, att konsekvenser måste beaktas och att regeringen vill värna monopolet. Men när vet vi om vi kan gå vidare med frågan om gårdsförsäljning i Sverige? När skulle detta kunna införas?


Question: När kommer regeringen att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen?

Answer: har frågat mig när regeringen kommer att agera på riksdagens tillkännagivande om en utvärdering av den svenska alkohollagstiftningen. Pontus Andersson har även frågat mig om jag och regeringen kommer att låta riksdagen pröva frågorna om förlängda öppettider på lördagar och utökade leveransfönster för hemleverans, med anledning av att Systembolagets styrelse har uttryckt en vilja om förändring i dessa frågor. Slutligen har Pontus Andersson frågat mig när jag räknar med att gårdsförsäljning blir lagligt i Sverige.Riksdagen tillkännagav i februari 2022 för regeringen det socialutskottet anfört om en utvärdering av alkoholpolitiken. Utskottet ansåg att regeringen borde genomföra en bred och gedigen utvärdering av alkoholpolitiken. Enligt utskottet behövs en bred och gedigen utvärdering för att söka svar på hur effektiva politikens olika styrmedel är och hur dessa sammantaget fungerar samt i vilken utsträckning det alkoholpolitiska målet nås (bet. 2021/22:SoU10 sidan 20, rskr. 2021/22:150 punkt 2). Den nuvarande regeringen tillträdde i oktober 2022, och frågan bereds inom Regeringskansliet.Pontus Andersson frågade mig i november 2022 om jag och regeringen kommer att låta riksdagen pröva frågan om längre öppettider på Systembolaget. Nu har frågan ställts på nytt, och mitt svar är detsamma som tidigare.Systembolaget innehar i Sverige ensamrätten till detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och alkoholdrycksliknande preparat. Ensamrätten har ett socialpolitiskt syfte, att begränsa alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, vilket är en central del i den svenska alkoholpolitik som riksdagen har ställt sig bakom.Ett av de viktigaste medlen för att genom monopolet nå detta syfte är möjligheten att begränsa tillgängligheten. Systembolaget får därför enligt alkohollagen (2010:1622) inte sälja alkoholhaltiga drycker till personer under 20 år och har enligt ett avtal med staten kontroll över butiksetableringar och även öppettider inom ramen för de riktlinjer som bestäms av riksdagen. Att begränsa tillgängligheten till alkohol är enligt Världshälsoorganisationen, WHO, en av de mest effektiva åtgärderna för att minska alkoholskador.Systembolaget har tidigare lyft frågan om utökade öppettider utifrån generellt ändrade köpbeteenden och bolagets legitimitet. Frågan om en utökning av öppettider måste dock ses utifrån den svenska alkoholpolitiken och dess socialpolitiska syfte, då en sådan utökning skulle innebära ökad tillgänglighet.Sverige och flera andra medlemsstater har i fråga om införsel, smuggling och gränshandel framfört till EU att referensnivåerna för privatinförsel är för höga och därför bör justeras nedåt. Regeringen har fokus på att komma åt den illegala införseln av alkohol.Mot denna bakgrund är det i nuläget inte lämpligt att ta initiativ till att Systembolagets öppettider på lördagar ska utökas.Slutligen avseende Pontus Anderssons fråga om gårdsförsäljning: Gårdsförsäljningsutredningens (S 2020:15) betänkande En möjlighet till småskalig gårdsförsäljning av alkoholdrycker (SOU 2021:95) har remissbehandlats, och ett stort antal remissinstanser har svarat på remissen. Det sedvanliga arbetet med att bereda remissinstansernas synpunkter pågår. I detta arbete behöver bland annat frågans komplexitet och tänkbara konsekvenser beaktas. Regeringen ser positivt på att möjliggöra småskalig gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker under förutsättning att detaljhandelsmonopolet värnas.