Question: Vilka åtgärder överväger ministern för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt?

Answer: Jag noterade finansministerns senaste svar. Vi blev väl inte mycket klokare av det, eller det kanske vi blev - svaret var helt enkelt att man prioriterar andra utredningar, och det är väl svar nog. Skatteplanering och skatteflykt är ju inte lika angelägna frågor under en borgerlig regering som de är under en socialdemokratisk regering. Bidragsfusk är tydligen allvarligare än skattefusk.Vad är det då som regeringen nu ger grönt ljus för? Jo, det är att de som kan flytta ut sina miljoner och planera bort dem för att slippa betala skatt i Sverige utan bekymmer kan fortsätta med det.Jag vill understryka att den oro som jag och ledamoten Tegnér ger uttryck för här i riksdagens kammare, den är inte bara vår. Den finns på många andra ställen - också på regeringens egen myndighet Skatteverket, där man är bekymrad över det som nu sker när vi väljer att inte skydda vår skattebas och har skatteavtal som begränsar vår förmåga att hantera den här frågan och helheten.Just därför hade det behövts en sådan här utredning. Skatteverket gjorde ju en utredning så sent som 2007, där det visade sig att exitskatten som försvinner uppgick till ungefär 3 miljarder 2005 och 2006. Och det har inte minskat - vi ser skenutflyttningar, och vi ser skattekonsulter som utan att skämmas öppet marknadsför sina tjänster. Tegnér har tidigare redovisat vad som står i Dagens industri - att man för 300 000 kan få hjälp att planera bort sina miljoner så att man slipper betala skatt i Sverige.Nej, det är inte längre fråga om vad regeringen tänker göra. Vi har fått svar nog. Regeringen tänker inte göra något. Man har annat fokus och andra prioriteringar, och det är uppenbarligen skillnad på fusk och fusk.


Question: Varför lade ministern och regeringen ned Exitskatteutredningen?

Answer: Återigen tack för svaret, finansministern!Låt oss först zooma ut för en sekund. Ojämlikheten i världen ökar och har gjort så i decennier. En busslast av världens rikaste personer äger lika mycket som halva jordens befolkning.I vårt eget land äger 5 personer mer än 5 miljoner svenskar. I Oxfams index över hur bra länder är på att bekämpa ojämlikhet har Sverige fallit från en hedrande förstaplats för ett par år sedan till 20:e plats 2022.För mig är det uppenbart att Sverige behöver en aktiv politik för att minska klyftorna i vårt land. Tyvärr har Sverige nu en regering som verkar ha en ambition att öka klyftorna och öka ojämlikheten i vårt land. Mycket tyder på att det kommer att förvärra de problem som vi brottas med i dag: låga skolresultat, hög gängbrottslighet och en tudelad arbetsmarknad. Men med kirurgisk precision har regeringen sänkt skatten för de rikaste och lagt ned utredningar som skulle kunna göra Sverige mer rättvist.När finansministern hänvisar till begränsade ekonomiska resurser för utredningar blir jag orolig på riktigt. Då vill jag ändå börja med att konstatera att jag har högt förtroende för ministerns retoriska förmåga och fackkompentens. Men en normalstor utredning går loss på någonstans mellan 2 och 5 miljoner kronor. En välavvägd exitskatt skulle kunna innebära en intäkt - som i dag gör förlorad - på mellan 1 och 2 miljarder. Vi skulle alltså kunna utreda den här frågan i hundratals år, och det skulle ändå inte motsvara kostnaden för ett års intäkt av en exitskatt.Jag vet att det faktiskt ser ut så här, för jag har själv haft möjligheten att vara statlig utredare. Det är för övrigt en utredning som finansministern borde titta på om hon vill förbättra för småföretagare, för den handlar om just småföretagares trygghetssystem. Men nu kom jag bort från ämnet.Återigen: En normalstor utredning går loss på någonstans mellan 2 och 5 miljoner, en välavvägd exitskatt på mellan 1 och 2 miljarder. Vi skulle alltså kunna utreda frågan i hundratals år, och ändå skulle kostnaden inte motsvara ett års intäkt från en välavvägd exitskatt. Därför tycker jag, fru talman, att detta att motivera nedläggningen av exitskatteutredningen med kostnadsskäl är helt barockt.Sedan vill jag förstås ge finansministern rätt i att exitskatten var kritiserad. Men det var just därför som regeringen lade ned Skatteverkets förslag och tillsatte en ny utredning som skulle hantera de problem som fanns i det förslag som låg på bordet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerJag tycker att det är mycket viktigt att regeringen fortsätter att arbeta med att ta fram nya skatteavtal med länder runt om i världen. Men så länge man inte kan förändra alla svenska skatteavtal och skriva skatteavtal med länder som inte vill skriva skatteavtal med oss kommer det här problemet att kvarstå.Det är utmärkt att man arbetar med att omförhandla och skriva om befintliga skatteavtal och att man arbetar med att ta fram nya skatteavtal, men det kommer inte att lösa hela problemet - om inte ni i regeringen tänker ta upp Skatteverkets förslag ur papperskorgen, men det tänker ni ju inte göra. Och lägger ni ned exitskatteutredningen, vilket ni redan har gjort, finns det ju ingenting kvar att göra. Då blir pratet om att ta skatteflykt på allvar bara just prat och tomma ord.Skatteundandragandet pågår ju just nu, just nu när vi står här och pratar. Jag noterade för en liten stund sedan att de fortsätter, de här kritiserade seminarierna som förklarar hur skatteuppläggen går till. Jag ska villigt erkänna att jag inte är expert på hur skatteuppläggen ser ut. Men min fråga till ministern är denna: Vad tänker regeringen göra som faktiskt löser problemet i realiteten?


Question: Vilka åtgärder överväger ministern för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt?

Answer: Återigen tack för svaret, finansministern!Låt oss först zooma ut för en sekund. Ojämlikheten i världen ökar och har gjort så i decennier. En busslast av världens rikaste personer äger lika mycket som halva jordens befolkning.I vårt eget land äger 5 personer mer än 5 miljoner svenskar. I Oxfams index över hur bra länder är på att bekämpa ojämlikhet har Sverige fallit från en hedrande förstaplats för ett par år sedan till 20:e plats 2022.För mig är det uppenbart att Sverige behöver en aktiv politik för att minska klyftorna i vårt land. Tyvärr har Sverige nu en regering som verkar ha en ambition att öka klyftorna och öka ojämlikheten i vårt land. Mycket tyder på att det kommer att förvärra de problem som vi brottas med i dag: låga skolresultat, hög gängbrottslighet och en tudelad arbetsmarknad. Men med kirurgisk precision har regeringen sänkt skatten för de rikaste och lagt ned utredningar som skulle kunna göra Sverige mer rättvist.När finansministern hänvisar till begränsade ekonomiska resurser för utredningar blir jag orolig på riktigt. Då vill jag ändå börja med att konstatera att jag har högt förtroende för ministerns retoriska förmåga och fackkompentens. Men en normalstor utredning går loss på någonstans mellan 2 och 5 miljoner kronor. En välavvägd exitskatt skulle kunna innebära en intäkt - som i dag gör förlorad - på mellan 1 och 2 miljarder. Vi skulle alltså kunna utreda den här frågan i hundratals år, och det skulle ändå inte motsvara kostnaden för ett års intäkt av en exitskatt.Jag vet att det faktiskt ser ut så här, för jag har själv haft möjligheten att vara statlig utredare. Det är för övrigt en utredning som finansministern borde titta på om hon vill förbättra för småföretagare, för den handlar om just småföretagares trygghetssystem. Men nu kom jag bort från ämnet.Återigen: En normalstor utredning går loss på någonstans mellan 2 och 5 miljoner, en välavvägd exitskatt på mellan 1 och 2 miljarder. Vi skulle alltså kunna utreda frågan i hundratals år, och ändå skulle kostnaden inte motsvara ett års intäkt från en välavvägd exitskatt. Därför tycker jag, fru talman, att detta att motivera nedläggningen av exitskatteutredningen med kostnadsskäl är helt barockt.Sedan vill jag förstås ge finansministern rätt i att exitskatten var kritiserad. Men det var just därför som regeringen lade ned Skatteverkets förslag och tillsatte en ny utredning som skulle hantera de problem som fanns i det förslag som låg på bordet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerJag tycker att det är mycket viktigt att regeringen fortsätter att arbeta med att ta fram nya skatteavtal med länder runt om i världen. Men så länge man inte kan förändra alla svenska skatteavtal och skriva skatteavtal med länder som inte vill skriva skatteavtal med oss kommer det här problemet att kvarstå.Det är utmärkt att man arbetar med att omförhandla och skriva om befintliga skatteavtal och att man arbetar med att ta fram nya skatteavtal, men det kommer inte att lösa hela problemet - om inte ni i regeringen tänker ta upp Skatteverkets förslag ur papperskorgen, men det tänker ni ju inte göra. Och lägger ni ned exitskatteutredningen, vilket ni redan har gjort, finns det ju ingenting kvar att göra. Då blir pratet om att ta skatteflykt på allvar bara just prat och tomma ord.Skatteundandragandet pågår ju just nu, just nu när vi står här och pratar. Jag noterade för en liten stund sedan att de fortsätter, de här kritiserade seminarierna som förklarar hur skatteuppläggen går till. Jag ska villigt erkänna att jag inte är expert på hur skatteuppläggen ser ut. Men min fråga till ministern är denna: Vad tänker regeringen göra som faktiskt löser problemet i realiteten?


Question: Varför lade ministern och regeringen ned Exitskatteutredningen?

Answer: Tack, interpellanten, för frågorna! Det var två frågor som ställdes. Den ena var varför vi lade ned exitskatteutredningen och den andra vilka andra åtgärder jag tänker vidta för att åtgärda de här problemen. Jag svarade på båda i mitt interpellationssvar, men jag ska ta upp dem igen.Den första frågan har ett enkelt svar: Vi prioriterar andra utredningar. Jag ska berätta varför. Efter åtta år med socialdemokratisk regering finns det lite att ta tag i, så att säga. Vi har, tillsammans med Tidöpartierna, en tydlig vilja och målinriktning att ta tag i många av de stora problem som Sverige har. Det handlar om människor som har hamnat i utanförskap och inte kan försörja sig själva. Det handlar om åtta år av en brottsutveckling som verkligen kräver en förändring. Listan skulle kunna göras lång. Och för detta krävs många utredningar. Det är också det vi prioriterar - vi prioriterar andra utredningar än just denna. Varför då, kan man undra. Det är egentligen ganska enkelt: Vi jobbar med denna fråga på andra sätt.Jag delar båda ledamöternas beskrivning av behovet av att verkligen se till att alla, både företag och individer, betalar den skatt som man ska betala, att man inte fuskar och att man inte har en aggressiv skatteplanering. Allt detta är frågor som den här regeringen med full kraft jobbar med.Just den här utredningen, som interpellanten tar upp, kom till bara några månader före valet och började jobba i augusti. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte ju ganska många utredningar på slutet. Vi bestämde oss, som jag började med att säga, för att vi just nu prioriterar andra utredningar därför att det behövs förändring i Sverige.Med det sagt är det inte så att den här regeringen inte jobbar med de här frågorna. Vi jobbar såklart aktivt mot aggressiv skatteplanering och skatteflykt därför att alla ska bidra till det gemensamma, och alla ska göra det på ett rättvist sätt.Vi jobbar till exempel på EU-nivå. Jag är nu ordförande i EU:s finansministerråd, som kallas Ekofin, och där diskuterar vi mycket och många frågor som handlar om skatteplanering och skattefusk. Det bästa sättet att motverka denna typ av fusk är naturligtvis att göra det tillsammans med andra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFinansdepartementet jobbar också kontinuerligt med att utvidga och uppdatera det svenska skatteavtalsnätet. Det handlar om att säkra svenska skatteintäkter och minska möjligheten att planera bort skatt. Samtidigt ger vi företagare och entreprenörer som verkar internationellt förbättrad förutsebarhet för att undvika dubbelbeskattning och därmed förbättrade konkurrensvillkor. Ett exempel på sådant är avtalet med Tyskland. Jag kan återkomma till det lite senare.Det är alltså inte så att den här regeringen inte jobbar aktivt med frågan. Det gör vi på många olika sätt, och vi kommer att fortsätta att göra det både här i Sverige och tillsammans med andra EU-länder därför att det, som interpellanten säger, är otroligt viktigt att vi kommer åt aggressiv skatteplanering och skattefusk.


Question: Vilka åtgärder överväger ministern för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt?

Answer: Tack, interpellanten, för frågorna! Det var två frågor som ställdes. Den ena var varför vi lade ned exitskatteutredningen och den andra vilka andra åtgärder jag tänker vidta för att åtgärda de här problemen. Jag svarade på båda i mitt interpellationssvar, men jag ska ta upp dem igen.Den första frågan har ett enkelt svar: Vi prioriterar andra utredningar. Jag ska berätta varför. Efter åtta år med socialdemokratisk regering finns det lite att ta tag i, så att säga. Vi har, tillsammans med Tidöpartierna, en tydlig vilja och målinriktning att ta tag i många av de stora problem som Sverige har. Det handlar om människor som har hamnat i utanförskap och inte kan försörja sig själva. Det handlar om åtta år av en brottsutveckling som verkligen kräver en förändring. Listan skulle kunna göras lång. Och för detta krävs många utredningar. Det är också det vi prioriterar - vi prioriterar andra utredningar än just denna. Varför då, kan man undra. Det är egentligen ganska enkelt: Vi jobbar med denna fråga på andra sätt.Jag delar båda ledamöternas beskrivning av behovet av att verkligen se till att alla, både företag och individer, betalar den skatt som man ska betala, att man inte fuskar och att man inte har en aggressiv skatteplanering. Allt detta är frågor som den här regeringen med full kraft jobbar med.Just den här utredningen, som interpellanten tar upp, kom till bara några månader före valet och började jobba i augusti. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte ju ganska många utredningar på slutet. Vi bestämde oss, som jag började med att säga, för att vi just nu prioriterar andra utredningar därför att det behövs förändring i Sverige.Med det sagt är det inte så att den här regeringen inte jobbar med de här frågorna. Vi jobbar såklart aktivt mot aggressiv skatteplanering och skatteflykt därför att alla ska bidra till det gemensamma, och alla ska göra det på ett rättvist sätt.Vi jobbar till exempel på EU-nivå. Jag är nu ordförande i EU:s finansministerråd, som kallas Ekofin, och där diskuterar vi mycket och många frågor som handlar om skatteplanering och skattefusk. Det bästa sättet att motverka denna typ av fusk är naturligtvis att göra det tillsammans med andra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFinansdepartementet jobbar också kontinuerligt med att utvidga och uppdatera det svenska skatteavtalsnätet. Det handlar om att säkra svenska skatteintäkter och minska möjligheten att planera bort skatt. Samtidigt ger vi företagare och entreprenörer som verkar internationellt förbättrad förutsebarhet för att undvika dubbelbeskattning och därmed förbättrade konkurrensvillkor. Ett exempel på sådant är avtalet med Tyskland. Jag kan återkomma till det lite senare.Det är alltså inte så att den här regeringen inte jobbar aktivt med frågan. Det gör vi på många olika sätt, och vi kommer att fortsätta att göra det både här i Sverige och tillsammans med andra EU-länder därför att det, som interpellanten säger, är otroligt viktigt att vi kommer åt aggressiv skatteplanering och skattefusk.


Question: Varför lade ministern och regeringen ned Exitskatteutredningen?

Answer: Dagens debatt om utredningen om exitskatter handlar om en i grunden mycket angelägen fråga för Sveriges riksdag och sätter också ljuset på vilka intressen vi som politiker företräder. När jag som socialdemokrat tänker mina politiska tankar och formulerar mina politiska förslag går jag efter principen att vi alla ska bidra efter förmåga och att vi har gemensamma angelägenheter och nyttigheter som vi också ska bidra till tillsammans, alla och envar. Ju lättare jag har att bidra, desto mer ska jag bidra.För mig handlar skattesystemet om rättssäkerhet och rättvisa. Det ska vara legitimt, och vi ska alla bidra. Därför måste alla former av fusk stävjas och skatteflykt bekämpas. Det handlar i grunden om hela välfärdssamhällets och skattesystemets trovärdighet och legitimitet. Exitskatteutredningen, som denna interpellationsdebatt handlar om, var en utredning som tillsattes för att komma åt just sådana problem och upprätthålla principen om trovärdighet och legitimitet i skattesystemet och principen om att var och en ska bidra efter förmåga.Regeringen valde för några månader sedan, under helgerna, att i smyg lägga ned denna utredning. Skälet till detta kan man naturligtvis fundera över. Men det är klart att det dunkelt tänkta är det dunkelt sagda. Den här debatten vill finansministern och regeringen sannolikt inte ha över huvud taget.Men frågan kvarstår naturligtvis hos oss andra, som är angelägna om att upprätthålla de här principerna: Varför lades denna utredning ned? De skäl som finansministern ger i sitt interpellationssvar skorrar falskt. När regeringen i sitt svar säger att skatteplanering och skatteflykt i förlängningen är ett hot mot legitimiteten i det svenska skattesystemet har jag svårt att se hur man drar slutsatsen att exitskatteutredningen inte längre behövs, om man vill upprätthålla trovärdighet och legitimitet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman! För mig är det mycket enkelt. Fusk är fusk, och det ska bekämpas. Alla former av skattefusk ska bekämpas lika hårt, lika konsekvent och med lika hög intensitet som bidragsfusk. Men så är det uppenbarligen inte i regeringens värld. Man gör andra prioriteringar och vänder uppenbarligen bort blicken.Fru talman! De frågor som interpellanten Mathias Tegnér har ställt i debatten förtjänar att besvaras; det har inte skett än så länge. Vad tänker regeringen nu göra, om man tycker att skatteplanering och skattefusk är ett bekymmer och att skattefusk är lika allvarligt som bidragsfusk? Eller är det helt enkelt så att det är andra intressen som företräds och att alla inte ska bidra efter förmåga eller betala skatt?


Question: Vilka åtgärder överväger ministern för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt?

Answer: Dagens debatt om utredningen om exitskatter handlar om en i grunden mycket angelägen fråga för Sveriges riksdag och sätter också ljuset på vilka intressen vi som politiker företräder. När jag som socialdemokrat tänker mina politiska tankar och formulerar mina politiska förslag går jag efter principen att vi alla ska bidra efter förmåga och att vi har gemensamma angelägenheter och nyttigheter som vi också ska bidra till tillsammans, alla och envar. Ju lättare jag har att bidra, desto mer ska jag bidra.För mig handlar skattesystemet om rättssäkerhet och rättvisa. Det ska vara legitimt, och vi ska alla bidra. Därför måste alla former av fusk stävjas och skatteflykt bekämpas. Det handlar i grunden om hela välfärdssamhällets och skattesystemets trovärdighet och legitimitet. Exitskatteutredningen, som denna interpellationsdebatt handlar om, var en utredning som tillsattes för att komma åt just sådana problem och upprätthålla principen om trovärdighet och legitimitet i skattesystemet och principen om att var och en ska bidra efter förmåga.Regeringen valde för några månader sedan, under helgerna, att i smyg lägga ned denna utredning. Skälet till detta kan man naturligtvis fundera över. Men det är klart att det dunkelt tänkta är det dunkelt sagda. Den här debatten vill finansministern och regeringen sannolikt inte ha över huvud taget.Men frågan kvarstår naturligtvis hos oss andra, som är angelägna om att upprätthålla de här principerna: Varför lades denna utredning ned? De skäl som finansministern ger i sitt interpellationssvar skorrar falskt. När regeringen i sitt svar säger att skatteplanering och skatteflykt i förlängningen är ett hot mot legitimiteten i det svenska skattesystemet har jag svårt att se hur man drar slutsatsen att exitskatteutredningen inte längre behövs, om man vill upprätthålla trovärdighet och legitimitet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFru talman! För mig är det mycket enkelt. Fusk är fusk, och det ska bekämpas. Alla former av skattefusk ska bekämpas lika hårt, lika konsekvent och med lika hög intensitet som bidragsfusk. Men så är det uppenbarligen inte i regeringens värld. Man gör andra prioriteringar och vänder uppenbarligen bort blicken.Fru talman! De frågor som interpellanten Mathias Tegnér har ställt i debatten förtjänar att besvaras; det har inte skett än så länge. Vad tänker regeringen nu göra, om man tycker att skatteplanering och skattefusk är ett bekymmer och att skattefusk är lika allvarligt som bidragsfusk? Eller är det helt enkelt så att det är andra intressen som företräds och att alla inte ska bidra efter förmåga eller betala skatt?


Question: Varför lade ministern och regeringen ned Exitskatteutredningen?

Answer: Tack, statsrådet Svantesson, för svaret! Bakgrunden till denna interpellation är att regeringen valde att lägga ned den så kallade exitskatteutredningen i januari i år.Den som slog upp Dagens industri den 31 januari kunde läsa följande rubrik: "Regeringen skrotar utredning om kritiserad skatt - i tysthet." Artikeln fortsätter sedan: "I all tysthet har regeringen lagt ner utredningen om den utskällda så kallade exitskatten, som syftade till att ordna en effektiv kapitalbeskattning av personer som flyttar från Sverige."Syftet med utredningen var alltså att undersöka möjligheten att täppa till en lucka i våra skatteregler som gäller personer som flyttar från Sverige med orealiserade kapitaltillgångar. Bakgrunden till utredningen är egentligen att både Riksrevisionen och Skatteverket har konstaterat att dagens regler inte fungerar - att det finns luckor i Sveriges skatteregler och att den så kallade tioårsregeln inte fungerar. Jag vill påminna kammaren och eventuella åhörare om att det var i total enighet som Sveriges riksdag 1983 fattade beslut om tioårsregeln.Denna lucka gjorde att Skatteverket tog fram ett förslag till nya skatteregler som skulle åtgärda problemen med dagens skatteregler. Skatteverkets förslag remitterades sedan och fick kritik för sin utformning. Det den gamla regeringen gjorde, i all sin vishet, var att lägga ned förslaget och tillsätta en utredning, för problemet finns fortfarande kvar även om Skatteverkets förslag hade utmaningar och problem. Detta var som sagt ett synnerligen klokt beslut av den gamla regeringen, just för att de föreslagna reglerna kunde ha fått negativa följder för vår ekonomi och tillväxt, men också, som jag sa, för att problemet med skatteluckan i fråga om orealiserade kapitalvinster när fysiska personer flyttar från landet finns kvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI många av våra grannländer, fru talman, gäller särskilda skatteregler när fysiska personer med orealiserade kapitalvinster flyttar från landet. Danmark, Norge, Tyskland, Holland, Frankrike, Spanien och Kanada har särskilda skatteregler i dessa situationer.Därför kvarstår såklart min fråga till finansministern. När ni nu har lagt ned exitskatteutredningen, vad tänker ni då göra för att täppa till denna lucka i dagens regelverk? Eller tycker ni inte att alla behöver betala skatt? De flesta framgångsrika svenska företag betalar ju stolt skatt i Sverige. Varför ska det inte gälla alla?De som har följt debatten har i exempelvis Dagens industri kunnat läsa att dessa upplägg kan köpas hos banker i Sverige för 300 000 kronor. Jag vill påpeka det uppenbara att det knappast är vanliga arbetare eller, för den delen, vanliga småföretagare som köper skatterådgivning för 300 000 kronor.Så frågan kvarstår, fru talman. Vad tänker regeringen göra? Hur ska denna skattelucka täppas till? Eller är detta inte ett problem för Sveriges högerkonservativa regering?


Question: Vilka åtgärder överväger ministern för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt?

Answer: Tack, statsrådet Svantesson, för svaret! Bakgrunden till denna interpellation är att regeringen valde att lägga ned den så kallade exitskatteutredningen i januari i år.Den som slog upp Dagens industri den 31 januari kunde läsa följande rubrik: "Regeringen skrotar utredning om kritiserad skatt - i tysthet." Artikeln fortsätter sedan: "I all tysthet har regeringen lagt ner utredningen om den utskällda så kallade exitskatten, som syftade till att ordna en effektiv kapitalbeskattning av personer som flyttar från Sverige."Syftet med utredningen var alltså att undersöka möjligheten att täppa till en lucka i våra skatteregler som gäller personer som flyttar från Sverige med orealiserade kapitaltillgångar. Bakgrunden till utredningen är egentligen att både Riksrevisionen och Skatteverket har konstaterat att dagens regler inte fungerar - att det finns luckor i Sveriges skatteregler och att den så kallade tioårsregeln inte fungerar. Jag vill påminna kammaren och eventuella åhörare om att det var i total enighet som Sveriges riksdag 1983 fattade beslut om tioårsregeln.Denna lucka gjorde att Skatteverket tog fram ett förslag till nya skatteregler som skulle åtgärda problemen med dagens skatteregler. Skatteverkets förslag remitterades sedan och fick kritik för sin utformning. Det den gamla regeringen gjorde, i all sin vishet, var att lägga ned förslaget och tillsätta en utredning, för problemet finns fortfarande kvar även om Skatteverkets förslag hade utmaningar och problem. Detta var som sagt ett synnerligen klokt beslut av den gamla regeringen, just för att de föreslagna reglerna kunde ha fått negativa följder för vår ekonomi och tillväxt, men också, som jag sa, för att problemet med skatteluckan i fråga om orealiserade kapitalvinster när fysiska personer flyttar från landet finns kvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI många av våra grannländer, fru talman, gäller särskilda skatteregler när fysiska personer med orealiserade kapitalvinster flyttar från landet. Danmark, Norge, Tyskland, Holland, Frankrike, Spanien och Kanada har särskilda skatteregler i dessa situationer.Därför kvarstår såklart min fråga till finansministern. När ni nu har lagt ned exitskatteutredningen, vad tänker ni då göra för att täppa till denna lucka i dagens regelverk? Eller tycker ni inte att alla behöver betala skatt? De flesta framgångsrika svenska företag betalar ju stolt skatt i Sverige. Varför ska det inte gälla alla?De som har följt debatten har i exempelvis Dagens industri kunnat läsa att dessa upplägg kan köpas hos banker i Sverige för 300 000 kronor. Jag vill påpeka det uppenbara att det knappast är vanliga arbetare eller, för den delen, vanliga småföretagare som köper skatterådgivning för 300 000 kronor.Så frågan kvarstår, fru talman. Vad tänker regeringen göra? Hur ska denna skattelucka täppas till? Eller är detta inte ett problem för Sveriges högerkonservativa regering?


Question: Varför lade ministern och regeringen ned Exitskatteutredningen?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer  har frågat mig varför jag och regeringen lade ned exitskatteutredningen och vilka åtgärder jag överväger för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt.Resurserna för statliga utredningar är begränsade, och prioriteringar måste alltid göras. Regeringen har en offensiv reformagenda för att bland annat bekämpa den grova brottsligheten, förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och göra det mer lönsamt att arbeta. Det kräver utredningsresurser. Regeringen valde därför vid en prioritering av dessa resurser att inte gå vidare med Utredningen om utflyttningsbeskattning av individer.Sverige är en liten öppen ekonomi som bygger sitt välstånd på handel och export. En reformering av tioårsregeln förutsätter därför att villkoren för företagande och för rekrytering av kvalificerad personal till Sverige inte försämras på ett sätt som inte är motiverat. När företag expanderar utomlands är det även angeläget att inte försvåra för personal att följa med under perioder. Det är vidare viktigt med klara och tydliga regler som inte skapar onödigt krångel för vanligt folk och vanliga företag. Skatteplanering och skatteflykt är i förlängningen ett hot mot legitimiteten i det svenska skattesystemet. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta aktivt i till exempel OECD och EU med dessa frågor. Två frågor som är aktuella under det svenska ordförandeskapet är en uppdatering av EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och ett förslag till direktiv med regler för att förhindra att legala enheter som saknar substans missbrukas för skatteändamål.


Question: Vilka åtgärder överväger ministern för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer  har frågat mig varför jag och regeringen lade ned exitskatteutredningen och vilka åtgärder jag överväger för att åtgärda de problem som finns med tioårsregeln och dess funktionssätt.Resurserna för statliga utredningar är begränsade, och prioriteringar måste alltid göras. Regeringen har en offensiv reformagenda för att bland annat bekämpa den grova brottsligheten, förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och göra det mer lönsamt att arbeta. Det kräver utredningsresurser. Regeringen valde därför vid en prioritering av dessa resurser att inte gå vidare med Utredningen om utflyttningsbeskattning av individer.Sverige är en liten öppen ekonomi som bygger sitt välstånd på handel och export. En reformering av tioårsregeln förutsätter därför att villkoren för företagande och för rekrytering av kvalificerad personal till Sverige inte försämras på ett sätt som inte är motiverat. När företag expanderar utomlands är det även angeläget att inte försvåra för personal att följa med under perioder. Det är vidare viktigt med klara och tydliga regler som inte skapar onödigt krångel för vanligt folk och vanliga företag. Skatteplanering och skatteflykt är i förlängningen ett hot mot legitimiteten i det svenska skattesystemet. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta aktivt i till exempel OECD och EU med dessa frågor. Två frågor som är aktuella under det svenska ordförandeskapet är en uppdatering av EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och ett förslag till direktiv med regler för att förhindra att legala enheter som saknar substans missbrukas för skatteändamål.


Question: På vilket sätt avser ministern att inom sitt ansvarsområde stärka biogasens ställning om nu biogasens skattebefrielse försvinner?

Answer: Återigen tack, ledamoten, för frågorna i interpellationen! Jag vet inte exakt hur lång tid detta kommer att ta. Vi kommer att göra vårt yttersta. I all kommunikation och i arbetet med kommissionen kommer regeringen att försöka påskynda detta, men det riskerar ju att dra ut på tiden.Nu är det kommissionen som ska göra detta, och man ska göra det bättre, så att vi kan uppnå skattebefrielse. Det är regeringens mål att detta ska ske. Hur lång tid det kommer att ta vågar jag inte sia om.Under tiden kommer vi också att titta på om det finns möjligheter att bistå på annat sätt utan att det krockar med olika typer av statsstödsregler. Regeringen för också på tjänstemannanivå en nära dialog med branschen och de olika sektorerna och självklart också med kommissionen. Vi lovar då att göra vårt yttersta för att detta ska gå så fort som möjligt. Det är upp till kommissionen, men vi ska vara pådrivande både i sak och i process.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Vilken analys gör ministern kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar på exempelvis biooljor och har ministern för avsikt att agera för att minska eventuella effekter?

Answer: Återigen tack, ledamoten, för frågorna i interpellationen! Jag vet inte exakt hur lång tid detta kommer att ta. Vi kommer att göra vårt yttersta. I all kommunikation och i arbetet med kommissionen kommer regeringen att försöka påskynda detta, men det riskerar ju att dra ut på tiden.Nu är det kommissionen som ska göra detta, och man ska göra det bättre, så att vi kan uppnå skattebefrielse. Det är regeringens mål att detta ska ske. Hur lång tid det kommer att ta vågar jag inte sia om.Under tiden kommer vi också att titta på om det finns möjligheter att bistå på annat sätt utan att det krockar med olika typer av statsstödsregler. Regeringen för också på tjänstemannanivå en nära dialog med branschen och de olika sektorerna och självklart också med kommissionen. Vi lovar då att göra vårt yttersta för att detta ska gå så fort som möjligt. Det är upp till kommissionen, men vi ska vara pådrivande både i sak och i process.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: På vilket sätt avser ministern att inom sitt ansvarsområde stärka biogasens ställning om nu biogasens skattebefrielse försvinner?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack, finansministern, för svaret! Jag är glad att höra att ministern tar frågan på stort allvar, för det är bekymmersamt att vi över en natt i stort sett tar bort den skattebefrielse som väldigt många företag har sett som given och har trott ska gälla fram till 2030 och därför har gjort stora investeringar.Jag var i kontakt med transportsektorn, där många av de företag som har velat gå före och har tagit ett stort ansvar i omställningen nu är desperata när kostnaderna för deras investeringar blir långt mycket högre än de räknat med tidigare.Jag är också glad över att finansministern bedyrar att hon ska titta på de olika typer av stöd eller extra åtgärder som kan användas för att stödja branschen. Det blir lite besynnerligt när de företag som har bestämt sig för att göra en grön omställning och har ställt om till fordon som går på biogas ska beskattas på samma sätt som om de hade fordon som gick på fossila drivmedel.Avslutningsvis vill jag bara ställa en fråga. Det är kanske svårt för finansministern att spekulera i detta, men hur lång tid tror finansministern att det kan ta? När det gäller den grundliga översynen är det svårt att veta om det handlar om månader, ett halvår eller ett år. Det påverkar företagen i väldigt stor utsträckning. Det vore intressant om finansministern ändå kunde ange någon typ av tidsrymd i sitt avslutningsanförande.Slutligen är frågan igen: Tror ministern att det fortfarande bara är skattebefrielse som ska gälla, eller ska vi också titta på de produktionsstödsförslag som har funnits tidigare i debatten?


Question: Vilken analys gör ministern kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar på exempelvis biooljor och har ministern för avsikt att agera för att minska eventuella effekter?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack, finansministern, för svaret! Jag är glad att höra att ministern tar frågan på stort allvar, för det är bekymmersamt att vi över en natt i stort sett tar bort den skattebefrielse som väldigt många företag har sett som given och har trott ska gälla fram till 2030 och därför har gjort stora investeringar.Jag var i kontakt med transportsektorn, där många av de företag som har velat gå före och har tagit ett stort ansvar i omställningen nu är desperata när kostnaderna för deras investeringar blir långt mycket högre än de räknat med tidigare.Jag är också glad över att finansministern bedyrar att hon ska titta på de olika typer av stöd eller extra åtgärder som kan användas för att stödja branschen. Det blir lite besynnerligt när de företag som har bestämt sig för att göra en grön omställning och har ställt om till fordon som går på biogas ska beskattas på samma sätt som om de hade fordon som gick på fossila drivmedel.Avslutningsvis vill jag bara ställa en fråga. Det är kanske svårt för finansministern att spekulera i detta, men hur lång tid tror finansministern att det kan ta? När det gäller den grundliga översynen är det svårt att veta om det handlar om månader, ett halvår eller ett år. Det påverkar företagen i väldigt stor utsträckning. Det vore intressant om finansministern ändå kunde ange någon typ av tidsrymd i sitt avslutningsanförande.Slutligen är frågan igen: Tror ministern att det fortfarande bara är skattebefrielse som ska gälla, eller ska vi också titta på de produktionsstödsförslag som har funnits tidigare i debatten?


Question: På vilket sätt avser ministern att inom sitt ansvarsområde stärka biogasens ställning om nu biogasens skattebefrielse försvinner?

Answer: Tack, ledamoten Löfstrand, för engagemanget i en viktig fråga! Både jag själv och många ledamöter i den här kammaren - just nu är det ju inte många på plats, men jag menar ledamöter i riksdagen - ser väldigt bekymmersamt på det läge som har uppstått. Ett företag har alltså överklagat, och tribunalen ser att kommissionen borde ha gjort den granskning som företaget tyckte borde göras, och därmed förlorar vi vår skattebefrielse.Det jag kan lova är flera saker. Det första är naturligtvis att nu så aktivt som möjligt, och där kan ledamoten vara lugn, jobba nära kommissionen för att detta nu ska påskyndas, så att man kommer igång med granskningen på det sätt man borde ha gjort från början.I grund och botten är det bästa vi kan göra för branschen att göra allt vi kan för fortsatt skattebefrielse. Jag tror att vi är överens om det. Vi ska också veta att det är där vi kommer att lägga vårt fokus.Vi analyserar också om det finns andra möjligheter att hjälpa de drabbade företagen under den här tiden utan att det krockar med andra typer av statsstödsproblem. Som ledamoten vet kan man ju inte göra vad som helst, utan man behöver noga se vad man kan göra.Jag kommer inte i dag att lova hur regeringen kommer att jobba med frågan, men att vi gör det kan ledamoten lita på. Framför allt ska man veta att vi kommer att jobba för det som är grunden. Vi accepterar inte de argument som företaget framför, alltså att vår skattebefrielse i grunden skulle vara olaglig. Vi kommer att fortsätta att arbeta just för detta. Det tror jag är det absolut viktigaste vi kan göra för de olika branscherna - detta är ju inte bara en sektor - och för den gröna omställningen.Det är vad jag i dag kan säga angående detta. Jag kan bara konstatera att det är bekymmersamt att domen landade så här. Vi som regering ska göra allt vi kan för att påskynda processen. Statsrådet Busch och jag har skrivit ett brev, men jag kan lova ledamoten att vi kommer att göra mer än att skriva brev. Vi kommer att vara aktiva på flera olika nivåer i denna fråga.


Question: Vilken analys gör ministern kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar på exempelvis biooljor och har ministern för avsikt att agera för att minska eventuella effekter?

Answer: Tack, ledamoten Löfstrand, för engagemanget i en viktig fråga! Både jag själv och många ledamöter i den här kammaren - just nu är det ju inte många på plats, men jag menar ledamöter i riksdagen - ser väldigt bekymmersamt på det läge som har uppstått. Ett företag har alltså överklagat, och tribunalen ser att kommissionen borde ha gjort den granskning som företaget tyckte borde göras, och därmed förlorar vi vår skattebefrielse.Det jag kan lova är flera saker. Det första är naturligtvis att nu så aktivt som möjligt, och där kan ledamoten vara lugn, jobba nära kommissionen för att detta nu ska påskyndas, så att man kommer igång med granskningen på det sätt man borde ha gjort från början.I grund och botten är det bästa vi kan göra för branschen att göra allt vi kan för fortsatt skattebefrielse. Jag tror att vi är överens om det. Vi ska också veta att det är där vi kommer att lägga vårt fokus.Vi analyserar också om det finns andra möjligheter att hjälpa de drabbade företagen under den här tiden utan att det krockar med andra typer av statsstödsproblem. Som ledamoten vet kan man ju inte göra vad som helst, utan man behöver noga se vad man kan göra.Jag kommer inte i dag att lova hur regeringen kommer att jobba med frågan, men att vi gör det kan ledamoten lita på. Framför allt ska man veta att vi kommer att jobba för det som är grunden. Vi accepterar inte de argument som företaget framför, alltså att vår skattebefrielse i grunden skulle vara olaglig. Vi kommer att fortsätta att arbeta just för detta. Det tror jag är det absolut viktigaste vi kan göra för de olika branscherna - detta är ju inte bara en sektor - och för den gröna omställningen.Det är vad jag i dag kan säga angående detta. Jag kan bara konstatera att det är bekymmersamt att domen landade så här. Vi som regering ska göra allt vi kan för att påskynda processen. Statsrådet Busch och jag har skrivit ett brev, men jag kan lova ledamoten att vi kommer att göra mer än att skriva brev. Vi kommer att vara aktiva på flera olika nivåer i denna fråga.


Question: På vilket sätt avser ministern att inom sitt ansvarsområde stärka biogasens ställning om nu biogasens skattebefrielse försvinner?

Answer: Jag vill tacka ministern för svaret. Jag hörde ändå en antydan om att Regeringskansliet vill analysera hur man ska stödja branschen framgent.Fru talman! Den ingång jag har är att när förutsättningarna för en bransch totalt omkullkastas måste regeringen ta frågan på allvar. För varje månad som nu går blöder flera företag på grund av de ökade kostnaderna. Det är de företagen som har gått före, som har ställt om och som har tagit ansvar i den omställning som så väl behövs i Sverige och i övriga världen.Sverige och EU har gemensamt sagt att matavfall ska samlas in och återvinnas. Det finns ett tydligt mål om att ställa om fordonsflottan. Detta är något vi är överens om. Därför tycker jag att det vore rimligt att regeringen i stället för att bara skicka ett brev till kommissionen ska vara mer framåtlutad och mer offensiv i frågorna.Vi måste jobba mer aktivt med dessa frågor i Europeiska unionen. Vi måste se till att det matavfall som vi gemensamt har bestämt ska samlas in förädlas. Där är biogasproduktionen ett av de absolut bästa sätten att göra denna förädling. Vi har också sagt att vi ska ställa om vår fordonsflotta. Där kommer vi såklart att behöva en mängd olika åtgärder. Elektrifieringen är viktig, men den kommer inte att räcka, utan vi måste använda fler instrument. Där kommer biogasproduktion att vara en viktig del.Vi måste jobba vidare med utvecklingen på lång sikt. Det har under flera år varit ett stort intresse för investeringar i biogas samtidigt som politiken inte riktigt har landat i vilka styrmedel som ska gälla. När man väl landade i att införa skattebefrielsen var det många som drog en lättnadens suck och sa att det nu finns ett spelutrymme; de vet vilka förutsättningar som kommer att gälla under lång tid, och därför kan de satsa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI den senaste omgången med ansökningar om medel från Klimatklivet är det väldigt många ansökningar som har att göra med just investeringar i biogasproduktion på gårdsnivå, det vill säga att även lantbruket ska gå in och öka produktionen av biogas. Men vi ser nu att den här domen får väldigt stor effekt. Helt plötsligt drar man undan benen för en hel bransch där man tidigare skulle ha kunnat skapa nya värden inom de gröna sektorerna, som nu inte kommer att klara av den omställning som vi så väl behöver. Jag återkommer till mina frågor. Det finns ett antal biogasaktörer som från och med i dag kommer att betala full koldioxidskatt för biogasen. Dessa företag har oerhört stora utmaningar framöver. Vad kan ministern ge för löften till den här branschen i dag? Vad kommer man att få för stöd framgent för att klara dessa månader eller mer - det kan ju dröja ett halvår eller ett år innan vi får besked? På vilket sätt skulle man kunna kompensera för detta?Jag har ytterligare en fråga: Innebär detta att dessa företag kommer att få betala för avdraget eller skattebefrielsen retroaktivt? Vi har ju haft detta under två år. Slutligen: Är det intressant att ta upp några av Biogasmarknadsutredningens gamla förslag, det vill säga att ha stöd i stället för skattebefrielse?


Question: Vilken analys gör ministern kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar på exempelvis biooljor och har ministern för avsikt att agera för att minska eventuella effekter?

Answer: Jag vill tacka ministern för svaret. Jag hörde ändå en antydan om att Regeringskansliet vill analysera hur man ska stödja branschen framgent.Fru talman! Den ingång jag har är att när förutsättningarna för en bransch totalt omkullkastas måste regeringen ta frågan på allvar. För varje månad som nu går blöder flera företag på grund av de ökade kostnaderna. Det är de företagen som har gått före, som har ställt om och som har tagit ansvar i den omställning som så väl behövs i Sverige och i övriga världen.Sverige och EU har gemensamt sagt att matavfall ska samlas in och återvinnas. Det finns ett tydligt mål om att ställa om fordonsflottan. Detta är något vi är överens om. Därför tycker jag att det vore rimligt att regeringen i stället för att bara skicka ett brev till kommissionen ska vara mer framåtlutad och mer offensiv i frågorna.Vi måste jobba mer aktivt med dessa frågor i Europeiska unionen. Vi måste se till att det matavfall som vi gemensamt har bestämt ska samlas in förädlas. Där är biogasproduktionen ett av de absolut bästa sätten att göra denna förädling. Vi har också sagt att vi ska ställa om vår fordonsflotta. Där kommer vi såklart att behöva en mängd olika åtgärder. Elektrifieringen är viktig, men den kommer inte att räcka, utan vi måste använda fler instrument. Där kommer biogasproduktion att vara en viktig del.Vi måste jobba vidare med utvecklingen på lång sikt. Det har under flera år varit ett stort intresse för investeringar i biogas samtidigt som politiken inte riktigt har landat i vilka styrmedel som ska gälla. När man väl landade i att införa skattebefrielsen var det många som drog en lättnadens suck och sa att det nu finns ett spelutrymme; de vet vilka förutsättningar som kommer att gälla under lång tid, och därför kan de satsa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI den senaste omgången med ansökningar om medel från Klimatklivet är det väldigt många ansökningar som har att göra med just investeringar i biogasproduktion på gårdsnivå, det vill säga att även lantbruket ska gå in och öka produktionen av biogas. Men vi ser nu att den här domen får väldigt stor effekt. Helt plötsligt drar man undan benen för en hel bransch där man tidigare skulle ha kunnat skapa nya värden inom de gröna sektorerna, som nu inte kommer att klara av den omställning som vi så väl behöver. Jag återkommer till mina frågor. Det finns ett antal biogasaktörer som från och med i dag kommer att betala full koldioxidskatt för biogasen. Dessa företag har oerhört stora utmaningar framöver. Vad kan ministern ge för löften till den här branschen i dag? Vad kommer man att få för stöd framgent för att klara dessa månader eller mer - det kan ju dröja ett halvår eller ett år innan vi får besked? På vilket sätt skulle man kunna kompensera för detta?Jag har ytterligare en fråga: Innebär detta att dessa företag kommer att få betala för avdraget eller skattebefrielsen retroaktivt? Vi har ju haft detta under två år. Slutligen: Är det intressant att ta upp några av Biogasmarknadsutredningens gamla förslag, det vill säga att ha stöd i stället för skattebefrielse?


Question: På vilket sätt avser ministern att inom sitt ansvarsområde stärka biogasens ställning om nu biogasens skattebefrielse försvinner?

Answer: Jag tackar ledamot Löfstrand för interpellationen. Det är en mycket viktig fråga som Johan Löfstrand lyfter upp. Jag instämmer helt och hållet i problembeskrivningen och den betydelse som biogasen har.Låt mig börja där ledamoten slutade. Det är inte så att skattebefrielsen upphör beroende på om Sverige överklagar eller inte, utan den upphör oavsett. Jag har sett och hört att den bilden finns. Överklagandet påverkar inte skattebefrielsen. Det är ändå viktigt att veta.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerLåt mig gå tillbaka till den situation som har uppstått. Jag delar Johan Löfstrands bild av att vi nu befinner oss i en olycklig situation. Regeringen är väl medveten om vilka konsekvenser detta får för företag i form av ökad osäkerhet och i form av ökade kostnader. Dessutom påverkas omställningen.Regeringen har också stor förståelse för att många känner oro. Vi analyserar om det finns möjligheter att under tiden hjälpa de drabbade företagen. Först och främst ser vi ett stort behov av att lägga fullt fokus på att den formella granskning som kommissionen ska inleda verkligen går så snabbt som möjligt. Vi tänker jobba nära kommissionen, ge all information och påverka kommissionen i den riktning som jag tror en enig riksdag vill att den ska gå, nämligen skattebefrielse.Fru talman! Jag vill än en gång poängtera att oavsett överklagandet är det skattebefrielse som gäller. Jag påminner om att Sverige inte är part i målet, utan det är kommissionen. Det är kommissionen som har förlorat. Tribunalen menar att man borde ha genomfört en fördjupad granskning - genomlysning - vilket man inte gjorde. Det är detta domen handlar om. Eftersom kommissionen inte överklagar väljer regeringen att inte göra det. Det beror på att vi anser att vi har större möjlighet att påverka och påskynda resultatet genom att nu lägga fokus på att kommissionen verkligen inleder granskningen så att vi åter kan få skattebefrielse.


Question: Vilken analys gör ministern kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar på exempelvis biooljor och har ministern för avsikt att agera för att minska eventuella effekter?

Answer: Jag tackar ledamot Löfstrand för interpellationen. Det är en mycket viktig fråga som Johan Löfstrand lyfter upp. Jag instämmer helt och hållet i problembeskrivningen och den betydelse som biogasen har.Låt mig börja där ledamoten slutade. Det är inte så att skattebefrielsen upphör beroende på om Sverige överklagar eller inte, utan den upphör oavsett. Jag har sett och hört att den bilden finns. Överklagandet påverkar inte skattebefrielsen. Det är ändå viktigt att veta.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerLåt mig gå tillbaka till den situation som har uppstått. Jag delar Johan Löfstrands bild av att vi nu befinner oss i en olycklig situation. Regeringen är väl medveten om vilka konsekvenser detta får för företag i form av ökad osäkerhet och i form av ökade kostnader. Dessutom påverkas omställningen.Regeringen har också stor förståelse för att många känner oro. Vi analyserar om det finns möjligheter att under tiden hjälpa de drabbade företagen. Först och främst ser vi ett stort behov av att lägga fullt fokus på att den formella granskning som kommissionen ska inleda verkligen går så snabbt som möjligt. Vi tänker jobba nära kommissionen, ge all information och påverka kommissionen i den riktning som jag tror en enig riksdag vill att den ska gå, nämligen skattebefrielse.Fru talman! Jag vill än en gång poängtera att oavsett överklagandet är det skattebefrielse som gäller. Jag påminner om att Sverige inte är part i målet, utan det är kommissionen. Det är kommissionen som har förlorat. Tribunalen menar att man borde ha genomfört en fördjupad granskning - genomlysning - vilket man inte gjorde. Det är detta domen handlar om. Eftersom kommissionen inte överklagar väljer regeringen att inte göra det. Det beror på att vi anser att vi har större möjlighet att påverka och påskynda resultatet genom att nu lägga fokus på att kommissionen verkligen inleder granskningen så att vi åter kan få skattebefrielse.


Question: På vilket sätt avser ministern att inom sitt ansvarsområde stärka biogasens ställning om nu biogasens skattebefrielse försvinner?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag börjar med att tacka finansministern för svaret.Biogasen har en viktig roll att spela i klimatomställningen. Biogasen är förnybar och klimatneutral och kan närproduceras av restprodukter från hushåll och lantbruk. Från de restprodukter som kommer av biogasproduktionen kan man utvinna biogödsel som sedan kan gå tillbaka till lantbruket och på så sätt ersätta konstgödsel.Sverige står i dag inför flera stora utmaningar där biogasen kan spela en viktig roll i omställningen. För att klara de utmaningar vi har för avfallshanteringen både i Sverige och i Europa har vi kommit överens om att livsmedel och köksavfall ska samlas in fastighetsnära från och med den 1 januari 2024. I dag blir matavfallet på många håll i Sverige biogas. Insamlingen, som nu kommer att ske på bred front i både Sverige och Europa, har potential att öka produktionen av biogas och i förlängningen öka möjligheten att skapa biobränslen för framtiden.Samtidigt står Sverige mitt uppe i en energikris. Vi är beroende av importen av fossila bränslen. Även här har biogasen en viktig roll att spela. Genom att producera biogas lokalt kan vi faktiskt lösa en del av de utmaningar som finns för beredskapsfrågor.Sverige och transportsektorn står inför stora gigantiska utmaningar. Här handlar det om att ställa om hela fordonsflottan, och även här har biogasen en roll att fylla. På alla dessa områden har biogasen en roll att fylla i omställningen, men för att biogasen ska kunna ta den rollen måste den ges bra förutsättningar. Det måste finnas en skattebefrielse eller andra typer av stimulanser som gör att vi klarar av att verka för en omställning.Hemma i Östergötland - min valkrets - körs många bussar med biogas. För Östgötatrafiken - den aktör som beställer busstrafiken - kommer domen att få förödande konsekvenser. Det handlar om kostnadsökningar i storleksordningen 40 miljoner kronor per år. På det sätt som avtalen är skrivna kommer kostnaden att slå rakt in i Östgötatrafikens plånbok, i förlängningen för skattekollektivet i Östergötland och för resenärernas kostnader för att resa.Mot transportsektorn slår förändringen skoningslöst. Med ökade kostnader för gasen på ungefär 10 kronor per mil med normal förbrukning för en lastbil, kommer det för ett åkeri att innebära att kostnaderna ökar med ungefär 150 000-200 000 kronor per lastbil och år. För ett företag som har bestämt sig för att ställa om och satsa blir kostnaderna enorma.Fru talman! Låt mig ställa några frågor till finansministern. Regeringen valde i dag att inte överklaga domen. Effekten av detta innebär gigantiska kostnader för branschen. I dagens Svenska Dagbladet står det att Skatteverket från och med i dag inte kommer att godkänna några återbetalningar eller avdrag, vilket innebär att kostnaderna uppstår nu.Hur anser finansministern att företagen ska överleva när kostnaderna ökar? Hur lång tid tror finansministern att det kommer att ta för oss att få veta hur det slutligen blir?


Question: Vilken analys gör ministern kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar på exempelvis biooljor och har ministern för avsikt att agera för att minska eventuella effekter?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag börjar med att tacka finansministern för svaret.Biogasen har en viktig roll att spela i klimatomställningen. Biogasen är förnybar och klimatneutral och kan närproduceras av restprodukter från hushåll och lantbruk. Från de restprodukter som kommer av biogasproduktionen kan man utvinna biogödsel som sedan kan gå tillbaka till lantbruket och på så sätt ersätta konstgödsel.Sverige står i dag inför flera stora utmaningar där biogasen kan spela en viktig roll i omställningen. För att klara de utmaningar vi har för avfallshanteringen både i Sverige och i Europa har vi kommit överens om att livsmedel och köksavfall ska samlas in fastighetsnära från och med den 1 januari 2024. I dag blir matavfallet på många håll i Sverige biogas. Insamlingen, som nu kommer att ske på bred front i både Sverige och Europa, har potential att öka produktionen av biogas och i förlängningen öka möjligheten att skapa biobränslen för framtiden.Samtidigt står Sverige mitt uppe i en energikris. Vi är beroende av importen av fossila bränslen. Även här har biogasen en viktig roll att spela. Genom att producera biogas lokalt kan vi faktiskt lösa en del av de utmaningar som finns för beredskapsfrågor.Sverige och transportsektorn står inför stora gigantiska utmaningar. Här handlar det om att ställa om hela fordonsflottan, och även här har biogasen en roll att fylla. På alla dessa områden har biogasen en roll att fylla i omställningen, men för att biogasen ska kunna ta den rollen måste den ges bra förutsättningar. Det måste finnas en skattebefrielse eller andra typer av stimulanser som gör att vi klarar av att verka för en omställning.Hemma i Östergötland - min valkrets - körs många bussar med biogas. För Östgötatrafiken - den aktör som beställer busstrafiken - kommer domen att få förödande konsekvenser. Det handlar om kostnadsökningar i storleksordningen 40 miljoner kronor per år. På det sätt som avtalen är skrivna kommer kostnaden att slå rakt in i Östgötatrafikens plånbok, i förlängningen för skattekollektivet i Östergötland och för resenärernas kostnader för att resa.Mot transportsektorn slår förändringen skoningslöst. Med ökade kostnader för gasen på ungefär 10 kronor per mil med normal förbrukning för en lastbil, kommer det för ett åkeri att innebära att kostnaderna ökar med ungefär 150 000-200 000 kronor per lastbil och år. För ett företag som har bestämt sig för att ställa om och satsa blir kostnaderna enorma.Fru talman! Låt mig ställa några frågor till finansministern. Regeringen valde i dag att inte överklaga domen. Effekten av detta innebär gigantiska kostnader för branschen. I dagens Svenska Dagbladet står det att Skatteverket från och med i dag inte kommer att godkänna några återbetalningar eller avdrag, vilket innebär att kostnaderna uppstår nu.Hur anser finansministern att företagen ska överleva när kostnaderna ökar? Hur lång tid tror finansministern att det kommer att ta för oss att få veta hur det slutligen blir?


Question: På vilket sätt avser ministern att inom sitt ansvarsområde stärka biogasens ställning om nu biogasens skattebefrielse försvinner?

Answer: Johan Löfstrand har frågat mig på vilket sätt jag avser att stärka biogasens ställning om biogasens skattebefrielse försvinner efter en ny EU-dom. Dessutom har interpellanten frågat vilken analys jag gör kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar och om jag har för avsikt att agera för att minska eventuella effekter.Precis som interpellanten skriver har jag uttryckt att regeringen är angelägen om att så snabbt som möjligt uppnå fortsatta skattebefrielser med största möjliga rättssäkerhet för branschens aktörer. Kommissionen kommer nu, som tribunalens dom kräver, att fördjupat granska de statsstöd som skattebefrielserna på biogas utgör. Utgångspunkten är att kommissionen efter denna formella granskning återigen ska godkänna Sveriges skattebefrielser. Regeringen kommer att ha en nära dialog med kommissionen under förfarandet. Om kommissionen slutligen kommer till en annan slutsats får regeringen ta ställning till vilka alternativa sätt som finns att stödja biogas.Regeringen bedömer att möjligheterna att få ett ändrat domslut genom ett överklagande av tribunalens dom är ytterst begränsade. Det är kommissionen som var part i målet, och kommissionen har valt att inte överklaga. Även regeringen har kommit till samma slutsats. Ett överklagande riskerar att förlänga tiden av osäkerhet då rättsverkningarna av domen inte skjuts upp av ett överklagande. Kommissionen måste under alla omständigheter inleda den fördjupade granskningen. Regeringen kommer nu att lägga fokus på fortsatta kontakter med kommissionen. När det gäller interpellantens andra fråga visar hela den här processen att statsstödsaspekterna alltid måste beaktas mycket noga när skattenedsättningar införs eller förlängs. Jag anser att den dåvarande regeringen gjorde vad som rimligen kunde förväntas vid förlängningen av de här skattebefrielserna. Här ser vi dock att ett rättsligt agerande från ett enskilt företag inom EU kan försvåra, försena och skapa osäkerhet för aktörerna. Självklart kommer regeringen att minimera riskerna genom att beakta statsstödsreglerna och anpassa lagstiftningen utifrån de villkor kommissionen fastställer. Regeringen kommer i kontakterna med kommissionen att verka för att effekterna av domen så långt som möjligt begränsas. Statsstödsreglerna ska inte kunna förhindra en medlemsstat att tillämpa generella skatteregler inom ramen för energiskattedirektivet.


Question: Vilken analys gör ministern kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar på exempelvis biooljor och har ministern för avsikt att agera för att minska eventuella effekter?

Answer: Johan Löfstrand har frågat mig på vilket sätt jag avser att stärka biogasens ställning om biogasens skattebefrielse försvinner efter en ny EU-dom. Dessutom har interpellanten frågat vilken analys jag gör kring domen och eventuella spridningseffekter till andra skattenedsättningar och om jag har för avsikt att agera för att minska eventuella effekter.Precis som interpellanten skriver har jag uttryckt att regeringen är angelägen om att så snabbt som möjligt uppnå fortsatta skattebefrielser med största möjliga rättssäkerhet för branschens aktörer. Kommissionen kommer nu, som tribunalens dom kräver, att fördjupat granska de statsstöd som skattebefrielserna på biogas utgör. Utgångspunkten är att kommissionen efter denna formella granskning återigen ska godkänna Sveriges skattebefrielser. Regeringen kommer att ha en nära dialog med kommissionen under förfarandet. Om kommissionen slutligen kommer till en annan slutsats får regeringen ta ställning till vilka alternativa sätt som finns att stödja biogas.Regeringen bedömer att möjligheterna att få ett ändrat domslut genom ett överklagande av tribunalens dom är ytterst begränsade. Det är kommissionen som var part i målet, och kommissionen har valt att inte överklaga. Även regeringen har kommit till samma slutsats. Ett överklagande riskerar att förlänga tiden av osäkerhet då rättsverkningarna av domen inte skjuts upp av ett överklagande. Kommissionen måste under alla omständigheter inleda den fördjupade granskningen. Regeringen kommer nu att lägga fokus på fortsatta kontakter med kommissionen. När det gäller interpellantens andra fråga visar hela den här processen att statsstödsaspekterna alltid måste beaktas mycket noga när skattenedsättningar införs eller förlängs. Jag anser att den dåvarande regeringen gjorde vad som rimligen kunde förväntas vid förlängningen av de här skattebefrielserna. Här ser vi dock att ett rättsligt agerande från ett enskilt företag inom EU kan försvåra, försena och skapa osäkerhet för aktörerna. Självklart kommer regeringen att minimera riskerna genom att beakta statsstödsreglerna och anpassa lagstiftningen utifrån de villkor kommissionen fastställer. Regeringen kommer i kontakterna med kommissionen att verka för att effekterna av domen så långt som möjligt begränsas. Statsstödsreglerna ska inte kunna förhindra en medlemsstat att tillämpa generella skatteregler inom ramen för energiskattedirektivet.


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Jag känner ändå att vi har pratat lite för lite om elstöd på ett tag och vill på eget bevåg kommentera det kort. Den förra regeringen hade exakt noll i elstöd till företagen. Jag tycker att upplägget med elstöd är fyrkantigt, yxigt och svårtillämpbart, och det är verkligen något som gjorts utifrån en krisinterventionsförordning på EU-nivå och som ska möjliggöra något som vanligtvis inte ens är lagligt. Det är ett plåster på såren och en lindring i en svår tid, men vi har åtminstone ett elstöd för företagen. Det hade inte den förra regeringen, herr talman.Elstödet till de elintensiva företagen kan man börja söka i mars. Vi kommer att ha hela systemet för det generella stödet på plats i slutet av maj, och det ges utifrån hur hårt man har varit drabbad historiskt och syftar till att lindra under den här svåra tiden. Det finns dock ingen quick fix. Vi måste bygga ut vår kraftproduktion, och det påverkar även besöksnäringen.Jag vill dessutom säga att det blir lite märkligt när From talar om en dubbelstöt men själv inte har med någon sänkning av arbetsgivaravgiften. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSvensk besöksnäring är något att vara mycket stolt över. Där är Isak From och jag helt överens. Svensk besöksnäring går en ljus framtid till mötes. Svenskarna vill i stor utsträckning själva turista i sitt eget land, vilket också påverkar statistik för hotellnätter och annat. Svensk besöksnäring är ledande i den gröna omställningen och i integrationsåtgärder. Vi ska fortsätta bana väg för den genom regelförenklingar och minskad börda.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Om man kommer från Japan eller USA är det kanske inte danstillståndet som gör att man åker till Sverige. Det är nog Sveriges natur, kultur och historia som lockar. Förvisso kan dans vara en viktig del av kulturen som nu möjliggörs. Vi tycker att det var rimligt att man tog bort det här, och vi har också ifrågasatt varför det skulle ha varit så svårt. Vi välkomnar alltså justeringen.Herr talman! Låt mig återkomma till det jag var inne på tidigare. Sverige är sämst i Norden. Vi borde ha en högre målsättning. Av övernattningarna 2019, alltså före pandemin, var 25 procent av gästnätterna i Sverige utomnordiska. I Finland var siffran 28 procent. I Danmark var den 36 procent. I Norge var den 30 procent. Min enkla och konkreta fråga är därför: Kommer regeringen att presentera ett framåtsyftande mål? Hur många borde ta sig till Sverige för att besöka landet? Hur mycket ska vi få besöksnäringen att öka under kommande år? Här har regeringen möjlighet att visa framfötterna och säga att besöksnäringen är en sådan viktig integrationsmotor och ett sådant viktigt insteg för unga på arbetsmarknaden att vi måste få fler utomnordiska besökare att komma till Sverige och att fler gästnätter ska genereras i Sverige. Regeringen har alla möjligheter att presentera ett skarpt mål. Jag tackar för debatten.


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Jag har träffat ytterst få entreprenörer inom besöksnäringen som säger att de blev företagare för att bli bidragstagare, eller att de har fantastiskt bra idéer men behöver hjälp av mig och vill bli curlade. Jag tycker att det är fascinerande att den nivå som Socialdemokraterna var nöjda med innan pandemin nu anses helt värdelös. Jag håller inte med.Det är klart att man kan vilja hålla i den ytterligare förstärkning som gjordes särskilt under pandemin om man inte har så många andra förslag. Men jag menar att de samarbetspartier som nu styr Sverige har en bättre agenda. Jag tycker att jag var väldigt konkret och tydlig med mycket av det som är på gång kring regelförenklingar och minskad administrativ börda, men låt mig bygga på den agendan genom att till exempel lyfta fram det som sker med Verksamt.se. Det är en sajt och en tjänst som är högt uppskattad av många företagare. Regeringen har förstärkt både Verksamt.se och Regelrådet. Vi avser även att införa ett implementeringsråd, som vi vet är efterfrågat av många företag, herr talman, för att minska regelbördan för företagen. Denna fråga bereds för närvarande inom Regeringskansliet.Både små och stora saker behöver ske samlat. En konkret fråga som underlättar för besöksnäringen är danstillståndet, som nu avskaffas. Det har under lång tid legat på den tidigare regeringens bord, men från och med den 1 juli avskaffas danstillståndet. Det innebär bland annat att restauranger och nattklubbar inte längre behöver gå till Polismyndigheten och få ett godkännande för att anordna en danstillställning om denna inte förläggs på en offentlig plats. Genom att ta bort kravet på danstillstånd minskar vi byråkrati och kostnader för företag, och polisen kan fokusera på viktigare saker.Då kanske en del säger: Danstillståndet - på fullt allvar? Är det vad statsrådet lyfter upp här? Ja, det är ett konkret exempel på vilka slags regelförändringar vi ämnar göra för hela besöksnäringen. Det är nämligen inte en enskild åtgärd som kommer att lösa detta, men om vi minskar den totala administrativa bördan så att det är kännbart och märks kommer det att få stor effekt för besöksnäringen i Sverige. Det kommer också att få stor effekt på om man ska våga starta företag inom branschen eller inte.I dag är det dagen före den internationella kvinnodagen, och förändringen är viktig också för att kunna bana väg för att ännu fler kvinnor ska ta steget att starta företag generellt sett men även specifikt inom denna bransch.Jag vill därtill kort kommentera det faktum att saker och ting har rört på sig de senaste veckorna sedan mitt skriftliga interpellationssvar lämnades in. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFörra veckan hade konkurrenskraftsrådet i Bryssel möte. Där antogs en allmän inriktning gällande korttidsuthyrning. Det är något som verkligen har boomat och slagit till inom hela Europeiska unionen och även i Sverige. Det verkar dessutom öka framöver. Den nya förordningen gäller skyldigheter för onlineplattformar som förmedlar korttidsboenden att dela med sig av data till myndigheter, och det gäller både avseende den som hyr ut och den som hyr. Vi kommer nu att titta på frågan och se på hur vi i Sverige ska förhålla oss till den. Men vi lyckades i varje fall att gå i mål i rekordfart med frågan på EU-nivå.Vi ämnar även hålla så högt tempo vi kan på Regeringskansliet i fråga om regelförenklingar för företag inom besöksnäringen.


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Det är uppenbarligen stor skillnad på en socialdemokratisk och en borgerlig regering. Det enda svaret de små och medelstora företagen får av statsrådet Ebba Busch är att hon tycker att besöksnäringen är viktig. Men den behöver mer än välvilliga ord från statsrådet; det som behövs är politiskt ledarskap.Herr talman! Ebba Busch sa själv att besöksnäringen är viktig för Sverige. Den totala turismkonsumtionen uppgår till 249 miljarder kronor, och turismen skapar också jobb. Trots det sänker regeringen ambitionen för svensk besöksnäring. Denna nya basindustri i Sverige är personalintensiv och ger många som står långt från arbetsmarknaden en väg in.I det rådande ekonomiska läget behöver företagen inom besöksnäringen att regeringen agerar. Ska man klara kompetensförsörjningen i norr behöver även företagen som ser till att det är trevligt att bo och verka i exempelvis Skellefteå, Gällivare eller Piteå få förutsättningar att förse människor med livskvalitet.Statsrådet är nog väl medveten om att Sverige går mot en lågkonjunktur, och utan politiskt ledarskap riskerar en av de viktigaste integrationsmotorerna att få sig en ordentlig smäll som vi alla förlorar på. Men regeringen har ingen strategi för besöksnäringen. De sänker anslagen i miljöbudgeten och till Visit Sweden, och verkar tro att besöksnäringen klarar sig bäst själv. Så är det inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerVi socialdemokrater vet att en aktiv näringslivspolitik är bra för Sverige. Täta dialoger mellan näringslivet och politiken skapar förutsättningar för att Sverige ska växa som turistmål och att jobb skapas. Det är en politisk färdriktning, Ebba Busch! Jag noterar att det inte är den här regeringens politiska färdriktning. Vad är regeringens politiska färdriktning när det kommer till svensk besöksnäring? Är det att företagen bara ska klara sig själva?


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Tack, ministern! 3:12-reglerna tror jag förtjänar en alldeles egen interpellation. Mest känt är kanske att en privatanställd läkare skattar i snitt 100 000 kronor mindre än en offentliganställd. Men det är en helt annan debatt. Vi socialdemokrater välkomnar att man ser över regelverket och tar bort onödigt krångel. Vi väntar med spänning på vad det i övrigt kan vara. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerUtgångspunkten för interpellationen var, som jag sa inledningsvis, hur man marknadsför Sverige utomlands, vilka som ska komma hit och hur man ska arbeta med den saken. Det är en väldigt liten post i Sveriges budget, men ändå viktig. Sveriges Kommuner och Regioner har i en undersökning och rapport visat att de landsbygdskommuner som har en besöksnäring på plats också har bättre samhällsservice och större tillgång till näringsverksamheter, restauranger och livsmedelsproduktion på orten. Det är väldigt viktigt för hela Sverige, och det behöver även fortsättningsvis tydliggöras att besöksnäringen är viktig även där.Jag sa förut att det handlar om en dubbelstöt. Jag hade inte riktigt tänkt på det tidigare. Jag hade möte med Länsstyrelsen i Västerbotten, och de pekar på att de i princip kommer att behöva ta bort ledunderhållet i fjällen. Fjällen, från Dalarna hela vägen upp till Treriksröset, är kanske ett av Sveriges viktigaste besöksmål. Besöken sliter på naturen. Det behöver finnas uppmärkta leder, broar och annan infrastruktur, och den måste fungera.De som kommer hit förväntar sig också av Sverige att det är ordning och reda, för Sverige är känt för just ordning och reda. Man får hoppas att det här var en tillfällig parentes så att inriktningen på ledunderhåll kan återgå till det som faktiskt behövs. Det är även särskilt viktigt för fjällen som besöksmål, oavsett om det gäller vintertid eller sommarturism.Herr talman! Vi socialdemokrater välkomnar att regeringen tittar en gång till i sin verktygslåda och även ser att besöksnäringen är en integrations- och instegsmotor där de unga kan få sina första jobb. Om Sverige nu är på väg in i en lågkonjunktur tror jag att de flesta företag förväntar sig lite mer action och fler insatser. I många delar av landet - inte i norr, men i övrigt - är arbetslösheten hög, och många unga och utlandsfödda kan få sina första jobb i besöksnäringen. Ta vara på det!


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Jag vill börja med att säga att det långsiktiga målet är att svensk besöksnäring ska fortsätta blomstra och att vi från regering till regering ska ge så goda förutsättningar för det som möjligt. Signalen ska vara: Världen, välkommen till Sverige! Det här är ett fantastiskt land att semestra i, och det är ett fantastiskt land att bo och leva i. Kom gärna och besök oss! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerOch så ska vi ta frågan om pengarna, så att det är övertydligt i mitt svar, utöver det formella interpellationssvaret. Vi hade alltså en särskild insats under pandemin. Den var tänkt att vara temporär. Nu är vi inte längre inne i ett akut skede som under pandemin då det gavs många olika typer av stöd till företagen. Därmed är det inte förlängt. Det är inte samma sak som att det är en lätt situation. Vi ser och hör signalerna från väldigt många verksamhetsutövare av olika slag, entreprenörer och företagare - viktiga delar av besöksnäringen, både små och stora - som är oroliga inför framtiden. Vi förstår det, och vi ser det.Det är också en anledning, herr talman, till att den här regeringen är så besjälad av frågan om regelförenklingar. Detta för mig till den fråga som ledamoten From var inne på: Vad gör regeringen i övrigt?Vi kommer att lägga väldigt tung betoning på behovet av minskad administrativ börda och regelförenklingar för dem som är verksamma i den här branschen. Regelförenklingar för företag är en viktig del av arbetet med att stärka produktiviteten och att fler ska våga ta steget och gå från dröm, vision och idé till verklighet. Företagen bidrar då med att skapa arbetstillfällen, skatteintäkter och ett mervärde i form av en fin upplevelse av besök i Sverige.Svenska företag - inte minst de många små företagen - behöver lättnader i byråkratin och administrationen. Det är återkommande att aktörerna själva pekar på vilken hämsko det är som upplägget är i dag. Det gäller inte minst handläggningstiderna, som pekas ut som ett hinder för verksamheter som vill växa. Därför tar regeringen nu steg för att korta dem.Herr talman! Regeringen har i årets regleringsbrev till Tillväxtverket bett om en samlad redovisning av insatser för förenklat uppgiftslämnande särskilt riktade mot besöksnäringens företag. Sedan tidigare har vi pekat på behovet av att underlätta ägarskiften inom familjeföretag till personal för att inte livskraftiga företag ska läggas ned i onödan. Vi kommer att göra förändringar i 3:12-regelverket och gifter ihop detta med frågan om kompetensförsörjning i utbildningsutbudet.Jag vill avsluta med det som en av riksdagsledamöterna var inne på, herr talman, nämligen att den här branschen verkligen är en integrationsmotor. Statistiken som Daniel Vencu Velasquez Castro nämnde här förtjänar att lyftas upp igen: Fyra av tio sysselsatta i besöksnäringen är födda i ett annat land än Sverige. Det är en jätteutmaning att skapa ett större "vi" i det här landet och ökad sammanhållning i en svår tid. Då måste personer som inte har lika stark förankring på svensk arbetsmarknad som andra ha tydliga vägar in. Besöksnäringen är en sådan väg, och därför ämnar regeringen driva på regelförändringar för minskad administrativ börda så att fler vågar starta företag, utveckla branschen och stortrivas där.


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Pandemin hade en synnerligen negativ inverkan på besöksnäringen, och många verksamheter slog igen när det var färre som kunde åka runt lika fritt. Den förra regeringens besöksnäringsstrategi var bra och viktig för att utveckla besöksnäringen och locka fler till vårt vackra land Sverige. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerJag var i Piteå förra veckan och fick träffa alltifrån hotellägare till små krögare. Alla var oroliga för sina verksamheter nu när priserna på bland annat livsmedel är väldigt höga och inget besked har getts till företagen i norr om ett elprisstöd.Att satsa på besöksnäringen är att satsa på små och medelstora företag, som utgör grunden för att Sverige fortsatt ska vara ett attraktivt turistmål. Sverige utmärker sig som en hållbar destination dit många vill åka för att ta del av vår vackra natur, som även den är hotad med de nedskärningar på miljöbudgeten som kommer att innebära att underhållet av naturen kommer att minska.Men besöksnäringen handlar inte bara om att få folk att tillfälligt besöka en plats; det handlar även om att göra livet roligare för människor som bor och verkar i exempelvis lands- och glesbygdskommuner och våra bruksorter.Det finns mängder av fantastiska småföretagare som vill bidra med sina verksamheter för att höja livskvaliteten för invånarna i sin ort. I exempelvis Piteå besökte jag en verksamhet som har ett hotell, en restaurang, ett bageri, yogaklasser, keramikkurser och andra aktiviteter. Detta gör att livet blir lite härligare för Piteborna. Och detta är bara ett exempel.Vi har stora problem med kompetensförsörjningen i Sverige, framför allt i norra delen av landet där det satsas på den gröna omställningen och andelen arbetstillfällen ökar för varje dag. Vi kan inte ha ett samhälle där det förväntas att människor ska gå till jobbet, arbeta och sedan gå hem och sova. Människor vill också leva. De vill gå ut i naturen på helger, besöka olika restauranger under vardagarna och kunna ha alternativ på aktiviteter.Alla verksamheter som höjer livskvaliteten och attraherar besökare genererar även jobb.En tredjedel av de anställda inom besöksnäringen är unga, och fyra av tio har utländsk bakgrund. När det gäller grupper där det i dag råder hög arbetslöshet är besöksnäringen en bärande komponent i kampen mot arbetslöshet och segregation.Den förra regeringens besöksnäringsstrategi var viktig för att ge förutsättningar för företag att kunna anställa unga och nyanlända. Det är därför oroväckande att regeringen valt att ta bort besöksnäringsstrategin från sin hemsida och att dessutom minska anslagen till bland annat Visit Sweden.Nu verkar regeringen inte riktigt veta vad den vill med besöksnäringen. En politisk färdriktning är avgörande om vi ska klara de utmaningar vi står inför. Och där är besöksnäringen en viktig del av lösningen. Men det enda besöksnäringen får med den här regeringen är minskade anslag på område efter område.Därför undrar jag, herr talman: Vad vill regeringen med besöksnäringen? Vad är den politiska färdriktningen för en av Sveriges växande näringar som genererar jobb och livskvalitet? För inte kan det väl vara så att regeringen tycker att Visit Swedens uppdrag ska vara lika stort som tidigare men att de ska få mindre pengar?Det är ganska symtomatiskt för borgerligheten att man ska effektivisera, men det funkar inte så. Ska man verkligen satsa på svensk besöksnäring måste man också lägga pengar på den.


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Tack, energi- och näringsminister Ebba Busch!Utgångspunkten för den här interpellationen är, precis som näringsministern säger, att besöksnäringen är oerhört viktig. Därför blev det väldigt tråkigt för oss att se regeringens budget som röstades igenom här i kammaren. I den skärs det faktiskt i Visit Swedens budgetanslag. Det kan vara så att vi behövde en särskild insats under pandemin för att marknadsföra Sverige. Men nu är vi, precis som regeringen skriver i samma budgetproposition, kanske på väg in i en lågkonjunktur, och vi ser oerhört stora påfrestningar på våra besöksnäringsföretag. Det gäller inte minst utifrån de energipriser som vi har diskuterat i den här kammaren ganska återkommande, där regeringen inte heller har effektuerat och levererat besked om när elprisstöd till företagen faktiskt kan gå ut till hela Sverige.Den förra mandatperioden ställde olika partier interpellationer om det man beskrev som dubbelstötar mot olika näringar. Man kan väl beskriva också det här som en del av en dubbelstöt där man de facto också höjer arbetsgivaravgifterna för besöksnäringsföretagen. Det är ganska klart att vi som socialdemokrater kanske inte hade drivit det, men med ett rödgrönt samarbete hade det säkert varit fortsatt sänkta arbetsgivaravgifter för unga för en bransch som är integrations- och instegsmotor för arbetslivet. Många unga kanske gör sitt allra första dagsverke på Liseberg eller Gröna Lund, i Åre eller Malå i skidbacken - alla de insatser där man tjänar sin första lön samtidigt som man är med och bidrar till Sveriges utveckling.Det gör besöksnäringen unik - den finns i hela Sverige. I olika delar av landet har vi en besöksnäring. Samtidigt ser vi också att vi ligger sämre till än våra nordiska grannländer, särskilt Norge och Finland, som har haft en högre ambition än Sverige och där man har en större andel utomnordiska besökare. Det är för att man har haft en långsiktig strategi att marknadsföra sig. Norge marknadsför sig särskilt mot Nordamerika, och Finland marknadsför sig med särskilda insatser mot Sydostasien - Japan, Sydkorea, Kina.Detta har varit viktigt för dem. Vi tar också del av det, för när man besöker Norden kan man också åka från Finland till Sverige och från Norge till Sverige, vilket många också gör. Men Sverige behöver också vara på den där kartan. Det tycker vi är viktigt. Det vi särskilt vill peka på är att vi nu, när vi kanske går in i en lågkonjunktur, gärna vill ha en signal från regeringen till branschen om vilka åtgärder i övrigt regeringen avser att vidta för att säkerställa att besöksnäringsbranschen kan fortsätta att utvecklas.


Question: Överväger ministern och regeringen ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål?

Answer: Isak From har frågat mig om jag avser att vidta ytterligare åtgärder och insatser för att utveckla Sverige som besöksmål. Besöksnäringen är verkligen viktig för Sverige. Trots motgångar under pandemin har turismen återhämtat sig väl, och den totala turismkonsumtionen i Sverige uppgick 2021 till 249 miljarder kronor. Den största delen, 192 miljarder, var svenskars egen turismkonsumtion i Sverige. Det gemensamma för företag inom besöksnäringen är att de är platsbundna och i hög grad bidrar till sysselsättning, inte minst för unga och personer med utländsk bakgrund. Städer och landsbygder är attraktiva och levande när det finns ett rikt utbud av upplevelser för både besökare och boende. Regeringen har inte förändrat uppdraget till Visit Sweden eller Tillväxtverket. De har fortsatt ansvar för marknadsföring respektive kunskap och samordning kopplat till turism. Under pandemin gjordes tillfälliga förstärkningar som medförde ökat anslag. Regeringen bygger vidare på den samsyn och kunskap som finns nationellt, regionalt och lokalt och fokuserar på frågor som gör skillnad för företagen. Det gäller inte minst arbetet med regelförenkling och hur regeringen kan underlätta för företagen att rekrytera kompetenta medarbetare. Regeringen har i årets regleringsbrev till Tillväxtverket begärt en samlad redovisning av insatser om förenklat uppgiftslämnande riktat mot besöksnäringens företag. Tillväxtverket har också ansvar för den officiella statistiken, där inkvarteringsstatistiken ingår, vilket ger värdefull kunskap om besöksnäringen i Sverige. Den gemensamma marknadsföringen av Sverige är också viktig för besöksnäringens företag. Den förstärker och kompletterar den regionala och lokala destinationsutvecklingen. Visit Sweden AB:s uppdrag, att marknadsföra hela Sverige som turistland och bidra till att öka Sveriges attraktionskraft som besöksmål för både utländska och inhemska besökare, är fortsatt en viktig del av regeringens turismpolitik.Vidare prioriterar regeringen kunskap om besöksnäringens utveckling och samverkar inom såväl Norden och Östersjösamarbetet som EU för att skapa goda förutsättningar för hållbar turism i hela vårt närområde. Under Sveriges ordförandeskap i EU förhandlades ett förslag till förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende. Regeringen välkomnar förslaget. Det bidrar till relevant och mer heltäckande statistik om turism. Rådets beslut om allmän riktlinje togs i Bryssel i förra veckan - en uppgift som innebär en justering av det inlämnade, skriftliga interpellationssvaret, vilket bör föras till protokollet.


Question: Vad gör ministern inom sitt ansvarsområde för att förverkliga förslagen i ovan nämnda utredningar för att förkorta tillståndsprocesserna för ny energi?

Answer: Frågan om Försvarsmakten får nästan bli föremål för en annan interpellationsdebatt eller ställas som fråga i annan form, så att den kan få ett fullgott svar. Jag vill återknyta till en fråga som jag inte hann svara på tidigare, nämligen den om att det har aviserats en ny utredning utöver Klimaträttsutredningen och Miljöprövningsutredningen. Även där kommer vi att återkomma med förslag på utredningsdirektiv, men man kan konstatera att Klimaträttsutredningen tittar på en del och att Miljöprövningsutredningen tittar på mycket som rör våra myndigheters processer. Man skulle kunna argumentera för att det därutöver finns behov av ett helhetsgrepp - det finns mycket relaterat till markanvändning och annat. Angående de förslag som har presenterats av flera andra partier, däribland Socialdemokraterna, kommer man självklart att behöva vara lyhörd för de goda förslag som kommer upp i debatten. Vi har högt satta klimatmål i Sverige, och den här regeringens plan för att nå dem är elektrifiering. Det är elektrifiering av transportsektorn och elektrifiering av industrin. Detta har nu blivit basen för den här regeringens arbete med klimatfrågorna, vilket kanske är en del av svaret på frågan varför det inte längre är utsinglat. Till sist vill jag återigen tacka för interpellationen. Jag vill också säga något till dem som lyssnar och kanske undrar varför det inte finns ett datum om detta nu ligger på regeringens bord. Varför är det inte bara klart? Jag kan förstå den frustrationen, men detta är komplexa frågor. Vi har en ordning där man utreder och där förslagen remitteras. Sedan tar man in remissvaren och processar dem för att se hur förslaget ska tweakas - och först efter det ska det läggas fram. Det är det som är beredning, och det är den fasen vi befinner oss i. Vi arbetar så snabbt vi kan.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerInterpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: När kommer förslag till riksdagen för att förkorta tillståndsprocesserna?

Answer: Frågan om Försvarsmakten får nästan bli föremål för en annan interpellationsdebatt eller ställas som fråga i annan form, så att den kan få ett fullgott svar. Jag vill återknyta till en fråga som jag inte hann svara på tidigare, nämligen den om att det har aviserats en ny utredning utöver Klimaträttsutredningen och Miljöprövningsutredningen. Även där kommer vi att återkomma med förslag på utredningsdirektiv, men man kan konstatera att Klimaträttsutredningen tittar på en del och att Miljöprövningsutredningen tittar på mycket som rör våra myndigheters processer. Man skulle kunna argumentera för att det därutöver finns behov av ett helhetsgrepp - det finns mycket relaterat till markanvändning och annat. Angående de förslag som har presenterats av flera andra partier, däribland Socialdemokraterna, kommer man självklart att behöva vara lyhörd för de goda förslag som kommer upp i debatten. Vi har högt satta klimatmål i Sverige, och den här regeringens plan för att nå dem är elektrifiering. Det är elektrifiering av transportsektorn och elektrifiering av industrin. Detta har nu blivit basen för den här regeringens arbete med klimatfrågorna, vilket kanske är en del av svaret på frågan varför det inte längre är utsinglat. Till sist vill jag återigen tacka för interpellationen. Jag vill också säga något till dem som lyssnar och kanske undrar varför det inte finns ett datum om detta nu ligger på regeringens bord. Varför är det inte bara klart? Jag kan förstå den frustrationen, men detta är komplexa frågor. Vi har en ordning där man utreder och där förslagen remitteras. Sedan tar man in remissvaren och processar dem för att se hur förslaget ska tweakas - och först efter det ska det läggas fram. Det är det som är beredning, och det är den fasen vi befinner oss i. Vi arbetar så snabbt vi kan.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerInterpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Vad gör ministern inom sitt ansvarsområde för att förverkliga förslagen i ovan nämnda utredningar för att förkorta tillståndsprocesserna för ny energi?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det vi kan se är att både företagen och deras branschorganisationer skriver spaltmeter och medverkar i tv-nyheter och tv-sändningar där de uppmanar regeringen att gå vidare med förslagen som redan ligger på bordet. Varför gör alltså regeringen inget? Vi har inte fått något besked här i dag heller om när förslagen kommer. Jag har också en fråga vad gäller Försvarsmaktens regleringsbrev. I regleringsbrevet för 2022 fanns en punkt 21 som tagits bort i årets regleringsbrev. Enligt den skulle Försvarsmakten fortsätta att utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med relevanta myndigheter och organisationer i planerings- och prövningsprocesser för förnybar energiproduktion. Detta skulle återrapporteras i februari i år, så jag undrar om regeringen har fått någon rapport. Jag undrar givetvis även varför Försvarsmakten inte längre har detta uppdrag. Är det bara för att det stod "förnybart"? I så fall hade man kunnat byta ut det mot "fossilfritt", om man nu tycker att det är ett viktigt uppdrag. Den socialdemokratiska regeringen tog fram en elektrifieringsstrategi med 67 förslag. Flera av förslagen är påbörjade, och en del är genomförda. När jag söker på regeringens hemsida hittar jag ingen elektrifieringsstrategi. Den är puts väck. Jag förstår att man kanske inte vill stå för gamla regeringars förslag, men att den inte ens finns på hemsidan tycker jag verkar lite märkligt. Ytterligare en fråga är därför vart elektrifieringsstrategin tog vägen. Finns den?Statsrådet säger att alla goda krafter behövs och att hon vill gå från ord till handling. Hon vill att vi ska kunna komma överens, och hon vill lägga fram de förslag som hon tror att vi socialdemokrater kan gå med på. Då blir svaret på frågorna alltså att vi inte ska ha någon ny energiöverenskommelse; det är så jag ska uppfatta statsrådet. Jag upprepar min fråga ytterligare en gång: När kommer regeringen att presentera förslag för kortare tillståndsprocesser?


Question: När kommer förslag till riksdagen för att förkorta tillståndsprocesserna?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det vi kan se är att både företagen och deras branschorganisationer skriver spaltmeter och medverkar i tv-nyheter och tv-sändningar där de uppmanar regeringen att gå vidare med förslagen som redan ligger på bordet. Varför gör alltså regeringen inget? Vi har inte fått något besked här i dag heller om när förslagen kommer. Jag har också en fråga vad gäller Försvarsmaktens regleringsbrev. I regleringsbrevet för 2022 fanns en punkt 21 som tagits bort i årets regleringsbrev. Enligt den skulle Försvarsmakten fortsätta att utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med relevanta myndigheter och organisationer i planerings- och prövningsprocesser för förnybar energiproduktion. Detta skulle återrapporteras i februari i år, så jag undrar om regeringen har fått någon rapport. Jag undrar givetvis även varför Försvarsmakten inte längre har detta uppdrag. Är det bara för att det stod "förnybart"? I så fall hade man kunnat byta ut det mot "fossilfritt", om man nu tycker att det är ett viktigt uppdrag. Den socialdemokratiska regeringen tog fram en elektrifieringsstrategi med 67 förslag. Flera av förslagen är påbörjade, och en del är genomförda. När jag söker på regeringens hemsida hittar jag ingen elektrifieringsstrategi. Den är puts väck. Jag förstår att man kanske inte vill stå för gamla regeringars förslag, men att den inte ens finns på hemsidan tycker jag verkar lite märkligt. Ytterligare en fråga är därför vart elektrifieringsstrategin tog vägen. Finns den?Statsrådet säger att alla goda krafter behövs och att hon vill gå från ord till handling. Hon vill att vi ska kunna komma överens, och hon vill lägga fram de förslag som hon tror att vi socialdemokrater kan gå med på. Då blir svaret på frågorna alltså att vi inte ska ha någon ny energiöverenskommelse; det är så jag ska uppfatta statsrådet. Jag upprepar min fråga ytterligare en gång: När kommer regeringen att presentera förslag för kortare tillståndsprocesser?


Question: Vad gör ministern inom sitt ansvarsområde för att förverkliga förslagen i ovan nämnda utredningar för att förkorta tillståndsprocesserna för ny energi?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag börjar där Monica Haider slutade. Det gäller frågan om hur mycket det blåser.Vi får ut väldigt olika från våra kraftslag. En del har en ganska hög grad av vad som kan kallas leveranssäkerhet, som inte är en helt riktig fackmässig term. Du har en möjlig kapacitet på x, och du kan få ut 80, 90 eller 95 procent. Där har vi kärnkraft och vattenkraft, medan vindkraften ligger betydligt lägre.Det är det som gör att det är lite svårt att hänga med när man får höra goda nyheter om att det finns ansökningar för motsvarande väldigt mycket landbaserad vindkraft som motsvarar det dubbla av efterfrågan i ytterligare energibehov. Men du behöver då också ta höjd.Det är mycket riktigt så att regeringen har satt som mantra att nu behövs alla goda krafter. Vi är för sol, vind och vatten. Det som har hänt är att vi adderat en väldigt framåtlutad hållning till kärnkraft jämfört med en mer tillbakalutad hållning och ett regeringsunderlag som var splittrat i frågan om kärnkraft.Här ser jag att samarbetspartierna och jag som kristdemokrat har goda förutsättningar att komma överens med Socialdemokraterna i många av de här frågorna. Jag hör nu tydligt från tongivande socialdemokrater att alla kraftslag är välkomna och att kärnkraften är en del som kommer att behövas även för lång tid framöver. Därmed har jag resonerat som så att det är bättre att vi går från ord till handling och lotsar igenom de förslag i riksdagen som kommer att nå riksdagens bord i år. Det gäller till exempel målet att gå från 100 procent förnybart till 100 procent fossilfritt. Det är den rörelse och det tillnyktrande vi märker även inom EU; det är carbon free och fossil free, det vill säga utsläppsfritt, man behöver gå över till om vi ska minska vårt beroende av Ryssland i ett svårt säkerhetspolitiskt läge och minska vårt beroende av de fossila kraftslagen. Det handlar om att klara av den dubbla ekvationen att ha högt satta klimatmål och klara den gröna omställningen kombinerat med en stark välfärd och fler arbetstillfällen när våra företag ges bättre förutsättningar. Det ställdes frågor kring Boverket och Naturvårdsverket. Det kan komma att bli fler uppdrag när vi har processat färdigt de två utredningar som tas upp i interpellationen, det vill säga Klimaträttsutredningen och Miljöprövningsutredningen. Svaret är som sagt att vi arbetar så snabbt vi kan med dessa frågor och ämnar återkomma. Mycket riktigt leder vi många EU-förhandlingar under våren. Det är svårt att sia om något exakt, men vi har goda förhoppningar om att kunna ro flera av de processerna i hamn under våren - eller åtminstone flytta positionerna rejält i delar av detta inför att Spanien tar över ordförandeskapet.Vi hade också den stora äran att välkomna EU:s alla energiministrar till Stockholm i början av förra veckan. Vi noterade där samfällt att det har rört på sig och att det finns en mycket större efterfrågan på att långsiktigt stärka EU:s konkurrenskraft - liksom att tillståndsprocesserna är återkommande i detta. Där vill vi såklart gärna föregå med gott exempel.