Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Det kallas för social dumpning när en kommun får en person som till exempel uppbär ekonomiskt bistånd att flytta till en annan kommun utan att personen själv har uttryckt en vilja att flytta. På papperet kan bostadsbrist eller annat anföras som skäl, men i verkligheten handlar det om att försöka minska den egna kommunens kostnader på bekostnad av den enskilde.Socialtjänsten anger att insatser ska utgå från den enskildes behov och livssituation, men beslut om insatser ska inte tas över huvudet på den enskilde. Till exempel får en kommun inte tvinga personer som behöver bistånd att byta bostadsort, så som sker när det handlar om social dumpning.De som utsätts får dessutom sämre förutsättningar därför att många av de kommuner som de flyttas till har sämre arbetsmarknad och färre möjligheter till jobb och därmed också sämre möjligheter för dem att få ordning på sitt liv, vilket jag hoppas att vi alla vill att de ska få.Regeringen har gjort ett val och anser att utredningen om social dumpning inte är prioriterad. Jag är säker på att de personer som blir utsatta för detta inte håller med, utan de har ännu tuffare utmaningar och förutsättningar med den här regeringen än med den tidigare.Jag vill återkomma till utredningen om utjämningssystemet. Utöver att hela systemet ska ses över på två år, även om man inte alltid får två år till sitt förfogande, anser civilministern att vi nu också ska klara ut det här med social dumpning. Vi har inte fått något tilläggsdirektiv eller annat, och jag undrar fortfarande på allvar hur civilministern anser att den här frågan ska lösas.Vi vill motverka social dumpning. Det måste få ett slut nu. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer(Applåder)


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Statsrådet säger att det är ett dåligt och osolidariskt beteende som dumparkommunerna ägnar sig åt. Jag håller verkligen med om det uttalandet, men den inneboende konflikt som statsrådet tar upp är inte gudagiven. Det går att göra något åt problemen. Kommuner med bostadsbrist kan göra något åt den, och kommuner som ägnar sig åt social dumpning kan tvingas sluta. Men vi har en högerregering som inte vill göra något åt detta utan som har lagt ned den utredning som hade kunnat ge viktiga svar på hur man skulle kunna gå vidare.Statsrådet verkar tro att problemen kommer att lösa sig själva därför att vi har färre asylsökande, men vi vet ju att det inte är den enda gruppen. Antalet utsatta människor ser inte direkt ut att minska, snarare tvärtom i detta svåra ekonomiska läge. Bostadsbyggandet går ned, och investeringsstödet har skrotats. Det finns alltså snarare stora risker för att problemet kommer att eskalera.Jag ska ge statsrådet en ny chans att svara på min fråga. Rika kommuner runt våra storstäder dumpar sina socialt utsatta människor hos oss i Ludvika kommun, i Blötberget och i Fredriksberg. Håller Erik Slottner med vår statsminister om att dessa kommuner kan kallas för pionjärer mot bidragsberoende, när det de egentligen håller på med är att exportera sina problem? Håller Erik Slottner med om statsministerns uttalande? Vad säger han till människorna i Blötberget och i Fredriksberg när det gäller hur problemen ska lösas?


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Statsrådet säger att det är ett dåligt och osolidariskt beteende som dumparkommunerna ägnar sig åt. Jag håller verkligen med om det uttalandet, men den inneboende konflikt som statsrådet tar upp är inte gudagiven. Det går att göra något åt problemen. Kommuner med bostadsbrist kan göra något åt den, och kommuner som ägnar sig åt social dumpning kan tvingas sluta. Men vi har en högerregering som inte vill göra något åt detta utan som har lagt ned den utredning som hade kunnat ge viktiga svar på hur man skulle kunna gå vidare.Statsrådet verkar tro att problemen kommer att lösa sig själva därför att vi har färre asylsökande, men vi vet ju att det inte är den enda gruppen. Antalet utsatta människor ser inte direkt ut att minska, snarare tvärtom i detta svåra ekonomiska läge. Bostadsbyggandet går ned, och investeringsstödet har skrotats. Det finns alltså snarare stora risker för att problemet kommer att eskalera.Jag ska ge statsrådet en ny chans att svara på min fråga. Rika kommuner runt våra storstäder dumpar sina socialt utsatta människor hos oss i Ludvika kommun, i Blötberget och i Fredriksberg. Håller Erik Slottner med vår statsminister om att dessa kommuner kan kallas för pionjärer mot bidragsberoende, när det de egentligen håller på med är att exportera sina problem? Håller Erik Slottner med om statsministerns uttalande? Vad säger han till människorna i Blötberget och i Fredriksberg när det gäller hur problemen ska lösas?


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Statsrådet säger att det är ett dåligt och osolidariskt beteende som dumparkommunerna ägnar sig åt. Jag håller verkligen med om det uttalandet, men den inneboende konflikt som statsrådet tar upp är inte gudagiven. Det går att göra något åt problemen. Kommuner med bostadsbrist kan göra något åt den, och kommuner som ägnar sig åt social dumpning kan tvingas sluta. Men vi har en högerregering som inte vill göra något åt detta utan som har lagt ned den utredning som hade kunnat ge viktiga svar på hur man skulle kunna gå vidare.Statsrådet verkar tro att problemen kommer att lösa sig själva därför att vi har färre asylsökande, men vi vet ju att det inte är den enda gruppen. Antalet utsatta människor ser inte direkt ut att minska, snarare tvärtom i detta svåra ekonomiska läge. Bostadsbyggandet går ned, och investeringsstödet har skrotats. Det finns alltså snarare stora risker för att problemet kommer att eskalera.Jag ska ge statsrådet en ny chans att svara på min fråga. Rika kommuner runt våra storstäder dumpar sina socialt utsatta människor hos oss i Ludvika kommun, i Blötberget och i Fredriksberg. Håller Erik Slottner med vår statsminister om att dessa kommuner kan kallas för pionjärer mot bidragsberoende, när det de egentligen håller på med är att exportera sina problem? Håller Erik Slottner med om statsministerns uttalande? Vad säger han till människorna i Blötberget och i Fredriksberg när det gäller hur problemen ska lösas?


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: Det jag inte förstår är hur statsrådet den 17 november kunde tycka att utredningen skulle komma med värdefulla tillägg och att det var viktigt, för den 22 december är frågan plötsligt borta från bordet, och detta utan att till exempel en sådan sak som kommunala bostadsbidrag har utretts. Det är ett sätt man skulle kunna lösa detta på. Hade kommunerna med stark arbetsmarknad och bostadsbrist velat hantera det hade de kunnat betala bostadsbidrag. Men det handlar inte om det. Det handlar om att de här kommunerna inte vill ha dessa människor i sin kommun. Och så bidrar de till en förstärkt segregation genom att skicka dem till kommuner där det redan finns utmaningar med arbetsmarknad och med bostäder av sämre kvalitet. Så är cirkusen igång. Men detta vill statsrådet inte ha svar på, och därför läggs utredningen ned.Jag känner inte statsrådet, så jag ska inte tvivla på hans intentioner. Statsrådet tycker kanske att det här är en viktig fråga. Men hans kollegor i regeringen gör det inte, utan de har kört över statsrådet och lagt ned hans utredning.Hur man än vrider och vänder på det blir statsrådet skyldig svaret på frågan: Vad ska statsrådet göra för att stoppa detta problem? Det är ett gigantiskt problem. En lösning skulle kunna vara att bygga fler bostäder, men där har statsrådet också blivit överkörd genom att investeringsstödet har slopats. Det är 8 miljarder som försvinner där bostäder kan byggas, bland annat i kommuner som skulle kunna hantera detta om de har kommunala bostadsbolag. Men dessa svar vill statsrådet inte ha, för utredningen är nedlagd.Svara på frågan! Varför bedriver statsrådet medvetet en politik som spär på segregationen?


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: Det jag inte förstår är hur statsrådet den 17 november kunde tycka att utredningen skulle komma med värdefulla tillägg och att det var viktigt, för den 22 december är frågan plötsligt borta från bordet, och detta utan att till exempel en sådan sak som kommunala bostadsbidrag har utretts. Det är ett sätt man skulle kunna lösa detta på. Hade kommunerna med stark arbetsmarknad och bostadsbrist velat hantera det hade de kunnat betala bostadsbidrag. Men det handlar inte om det. Det handlar om att de här kommunerna inte vill ha dessa människor i sin kommun. Och så bidrar de till en förstärkt segregation genom att skicka dem till kommuner där det redan finns utmaningar med arbetsmarknad och med bostäder av sämre kvalitet. Så är cirkusen igång. Men detta vill statsrådet inte ha svar på, och därför läggs utredningen ned.Jag känner inte statsrådet, så jag ska inte tvivla på hans intentioner. Statsrådet tycker kanske att det här är en viktig fråga. Men hans kollegor i regeringen gör det inte, utan de har kört över statsrådet och lagt ned hans utredning.Hur man än vrider och vänder på det blir statsrådet skyldig svaret på frågan: Vad ska statsrådet göra för att stoppa detta problem? Det är ett gigantiskt problem. En lösning skulle kunna vara att bygga fler bostäder, men där har statsrådet också blivit överkörd genom att investeringsstödet har slopats. Det är 8 miljarder som försvinner där bostäder kan byggas, bland annat i kommuner som skulle kunna hantera detta om de har kommunala bostadsbolag. Men dessa svar vill statsrådet inte ha, för utredningen är nedlagd.Svara på frågan! Varför bedriver statsrådet medvetet en politik som spär på segregationen?


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Det jag inte förstår är hur statsrådet den 17 november kunde tycka att utredningen skulle komma med värdefulla tillägg och att det var viktigt, för den 22 december är frågan plötsligt borta från bordet, och detta utan att till exempel en sådan sak som kommunala bostadsbidrag har utretts. Det är ett sätt man skulle kunna lösa detta på. Hade kommunerna med stark arbetsmarknad och bostadsbrist velat hantera det hade de kunnat betala bostadsbidrag. Men det handlar inte om det. Det handlar om att de här kommunerna inte vill ha dessa människor i sin kommun. Och så bidrar de till en förstärkt segregation genom att skicka dem till kommuner där det redan finns utmaningar med arbetsmarknad och med bostäder av sämre kvalitet. Så är cirkusen igång. Men detta vill statsrådet inte ha svar på, och därför läggs utredningen ned.Jag känner inte statsrådet, så jag ska inte tvivla på hans intentioner. Statsrådet tycker kanske att det här är en viktig fråga. Men hans kollegor i regeringen gör det inte, utan de har kört över statsrådet och lagt ned hans utredning.Hur man än vrider och vänder på det blir statsrådet skyldig svaret på frågan: Vad ska statsrådet göra för att stoppa detta problem? Det är ett gigantiskt problem. En lösning skulle kunna vara att bygga fler bostäder, men där har statsrådet också blivit överkörd genom att investeringsstödet har slopats. Det är 8 miljarder som försvinner där bostäder kan byggas, bland annat i kommuner som skulle kunna hantera detta om de har kommunala bostadsbolag. Men dessa svar vill statsrådet inte ha, för utredningen är nedlagd.Svara på frågan! Varför bedriver statsrådet medvetet en politik som spär på segregationen?


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: Tack, statsrådet! Det är lite svårt när man så här i efterhand får ta upp debatten som man fick avbryta mitt i farten för gruppmöte. Man tappar lite momentum.Jag förstår att statsrådet har fått informationen av utredaren om att det framför allt gällde nyanlända. Men man ser nya mönster just nu, och det är därför jag har begärt den här interpellationsdebatten. Jag vill uppmana statsrådet att titta på den här frågan igen och se vad det är som händer.Jag är högst kritisk när kommunerna aktivt medverkar till att individer med behov av sociala insatser flyttas mellan kommunerna. Det är både omoraliskt och ovärdigt att de får fortsätta med det. Genom att uppmuntra, eller till och med tvinga, socialt utsatta människor att bosätta sig i en annan kommun avhänder sig dessa kommuner sitt eget ansvar att ta hand om sina medborgare. I stället för att erbjuda sociala insatser och hjälp i den egna kommunen flyttar man problematiken till helt andra kommuner. Det i sin tur bidrar till att dessa personer hamnar i en ännu mer utsatt situation.Detta handlande är direkt skadligt för de kommuner som tvingas ta emot dessa personer. De utsatta människor som bosätter sig i dessa kommuner belastar oftast deras socialtjänst. Det kan leda till stora påfrestningar. Det skadar dessutom integrationen mellan de personer som redan är bosatta där och personer som har flyttat in i samhället.I några fall har kommunerna faktiskt lyckats få människor att utbilda sig. De är undersköterskor, och de får jobb. Det som händer då - vilket är mer regel än undantag - är att de flyttar tillbaka till de kommuner som de blev förflyttade från. Det är alltså inte bara så att kommunerna tar hand om dem som innebär störst kostnader, utan de förlorar också dessa personer när det är dags att ge dem jobb. Detta är den kommun som kanske i sex sju år har försökt göra olika insatser för att de här människorna ska få en utbildning och hamna i innanförskap i stället för i utanförskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I dag finns det också företag i byggbranschen som har satt detta i system. De köper hus och erbjuder människor med sociala behov att flytta dit. Hyrorna hamnar då på 13 000 i stället för 3 000. När sedan kommunerna säger nej till de här hyrorna blir människorna utslängda, och så är karusellen igång igen. Då är kommunen tvungen att hitta bostad, och, som min kollega Ola Möller säger, kanske den kommunen ser till att bostaden i stället blir i nästa kommun.Detta är inte värdigt för kommunerna, Sverige eller de människor som hamnar i socialt utanförskap. Problemet är att man på senaste tiden har pratat om nyanlända, kvotflyktingar och så vidare. Men det här är faktiskt människor som kommer med barn. De kanske har haft missbruksproblem eller hamnat snett i livet. De har kanske med sig tre fyra barn, och då blir skolan också utsatt för det här.För mig är detta ett otyg som det behöver göras något åt. Jag hoppas verkligen att statsrådet tar detta på största allvar, för förmodligen kommer vi att ha fler debatter om det här i framtiden.


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: Tack, statsrådet! Det är lite svårt när man så här i efterhand får ta upp debatten som man fick avbryta mitt i farten för gruppmöte. Man tappar lite momentum.Jag förstår att statsrådet har fått informationen av utredaren om att det framför allt gällde nyanlända. Men man ser nya mönster just nu, och det är därför jag har begärt den här interpellationsdebatten. Jag vill uppmana statsrådet att titta på den här frågan igen och se vad det är som händer.Jag är högst kritisk när kommunerna aktivt medverkar till att individer med behov av sociala insatser flyttas mellan kommunerna. Det är både omoraliskt och ovärdigt att de får fortsätta med det. Genom att uppmuntra, eller till och med tvinga, socialt utsatta människor att bosätta sig i en annan kommun avhänder sig dessa kommuner sitt eget ansvar att ta hand om sina medborgare. I stället för att erbjuda sociala insatser och hjälp i den egna kommunen flyttar man problematiken till helt andra kommuner. Det i sin tur bidrar till att dessa personer hamnar i en ännu mer utsatt situation.Detta handlande är direkt skadligt för de kommuner som tvingas ta emot dessa personer. De utsatta människor som bosätter sig i dessa kommuner belastar oftast deras socialtjänst. Det kan leda till stora påfrestningar. Det skadar dessutom integrationen mellan de personer som redan är bosatta där och personer som har flyttat in i samhället.I några fall har kommunerna faktiskt lyckats få människor att utbilda sig. De är undersköterskor, och de får jobb. Det som händer då - vilket är mer regel än undantag - är att de flyttar tillbaka till de kommuner som de blev förflyttade från. Det är alltså inte bara så att kommunerna tar hand om dem som innebär störst kostnader, utan de förlorar också dessa personer när det är dags att ge dem jobb. Detta är den kommun som kanske i sex sju år har försökt göra olika insatser för att de här människorna ska få en utbildning och hamna i innanförskap i stället för i utanförskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I dag finns det också företag i byggbranschen som har satt detta i system. De köper hus och erbjuder människor med sociala behov att flytta dit. Hyrorna hamnar då på 13 000 i stället för 3 000. När sedan kommunerna säger nej till de här hyrorna blir människorna utslängda, och så är karusellen igång igen. Då är kommunen tvungen att hitta bostad, och, som min kollega Ola Möller säger, kanske den kommunen ser till att bostaden i stället blir i nästa kommun.Detta är inte värdigt för kommunerna, Sverige eller de människor som hamnar i socialt utanförskap. Problemet är att man på senaste tiden har pratat om nyanlända, kvotflyktingar och så vidare. Men det här är faktiskt människor som kommer med barn. De kanske har haft missbruksproblem eller hamnat snett i livet. De har kanske med sig tre fyra barn, och då blir skolan också utsatt för det här.För mig är detta ett otyg som det behöver göras något åt. Jag hoppas verkligen att statsrådet tar detta på största allvar, för förmodligen kommer vi att ha fler debatter om det här i framtiden.


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Tack, statsrådet! Det är lite svårt när man så här i efterhand får ta upp debatten som man fick avbryta mitt i farten för gruppmöte. Man tappar lite momentum.Jag förstår att statsrådet har fått informationen av utredaren om att det framför allt gällde nyanlända. Men man ser nya mönster just nu, och det är därför jag har begärt den här interpellationsdebatten. Jag vill uppmana statsrådet att titta på den här frågan igen och se vad det är som händer.Jag är högst kritisk när kommunerna aktivt medverkar till att individer med behov av sociala insatser flyttas mellan kommunerna. Det är både omoraliskt och ovärdigt att de får fortsätta med det. Genom att uppmuntra, eller till och med tvinga, socialt utsatta människor att bosätta sig i en annan kommun avhänder sig dessa kommuner sitt eget ansvar att ta hand om sina medborgare. I stället för att erbjuda sociala insatser och hjälp i den egna kommunen flyttar man problematiken till helt andra kommuner. Det i sin tur bidrar till att dessa personer hamnar i en ännu mer utsatt situation.Detta handlande är direkt skadligt för de kommuner som tvingas ta emot dessa personer. De utsatta människor som bosätter sig i dessa kommuner belastar oftast deras socialtjänst. Det kan leda till stora påfrestningar. Det skadar dessutom integrationen mellan de personer som redan är bosatta där och personer som har flyttat in i samhället.I några fall har kommunerna faktiskt lyckats få människor att utbilda sig. De är undersköterskor, och de får jobb. Det som händer då - vilket är mer regel än undantag - är att de flyttar tillbaka till de kommuner som de blev förflyttade från. Det är alltså inte bara så att kommunerna tar hand om dem som innebär störst kostnader, utan de förlorar också dessa personer när det är dags att ge dem jobb. Detta är den kommun som kanske i sex sju år har försökt göra olika insatser för att de här människorna ska få en utbildning och hamna i innanförskap i stället för i utanförskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I dag finns det också företag i byggbranschen som har satt detta i system. De köper hus och erbjuder människor med sociala behov att flytta dit. Hyrorna hamnar då på 13 000 i stället för 3 000. När sedan kommunerna säger nej till de här hyrorna blir människorna utslängda, och så är karusellen igång igen. Då är kommunen tvungen att hitta bostad, och, som min kollega Ola Möller säger, kanske den kommunen ser till att bostaden i stället blir i nästa kommun.Detta är inte värdigt för kommunerna, Sverige eller de människor som hamnar i socialt utanförskap. Problemet är att man på senaste tiden har pratat om nyanlända, kvotflyktingar och så vidare. Men det här är faktiskt människor som kommer med barn. De kanske har haft missbruksproblem eller hamnat snett i livet. De har kanske med sig tre fyra barn, och då blir skolan också utsatt för det här.För mig är detta ett otyg som det behöver göras något åt. Jag hoppas verkligen att statsrådet tar detta på största allvar, för förmodligen kommer vi att ha fler debatter om det här i framtiden.


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: Jag kan börja med att säga, liksom jag sa i februari, att jag inte menade att vara raljant när jag sa att detta nyligen debatterades här i kammaren. Interpellanterna får gärna återkomma med fler interpellationer - jag ser det som ett löfte och inte ett hot. Jag bara menade att vi för några veckor sedan hade en debatt om detta och att mina besked inte kommer att bli så mycket annorlunda än vad de var för sex, sju, eller möjligtvis åtta veckor sedan.Jag sa då, precis som jag säger nu: Jag gillar inte social dumpning. Jag tycker inte om fenomenet social dumpning. Jag tycker att det är ett beteende som om det görs medvetet och systematiskt faktiskt är dåligt och osolidariskt gentemot kommunkollegor runt om i landet.Sedan är allt inte svart eller vitt. Det finns en inneboende konflikt som delvis ger upphov till det här systemet - där det är svårt att få jobb är det ofta lätt att få bostad, men där det är lätt att få bostad är det svårt att få jobb. Utbudet av bostäder matchas inte och möts inte upp av utbudet av jobb och vice versa. Det är en inneboende konflikt. Ibland är det svårt att veta vad som är social dumpning och vad som är ett resultat av att det faktiskt saknas bostäder i en kommun och att man blir flyttad till en annan kommun. Det är inte alldeles lätt att veta. Men jag gillar inte detta, och jag jobbar gärna emot social dumpning.Sedan diskuterade vi vilka som omfattas av social dumpning, eller vilka som utgör de flesta. Den bild jag fick när jag träffade utredaren, vilket jag gjorde efter att utredningen lades ned, är att nyanlända är den absolut största gruppen. Det förekommer även andra grupper inom socialtjänsten, människor med ett missbruk exempelvis, men den stora majoriteten är nyanlända. Inte minst just kvotflyktingar sa hon var en ganska stor majoritet av dem det handlade om. Då spelar det såklart roll att migrationspolitiken nu har lagts om så att antalet flyktingar, både asylsökande och kvotflyktingar, kommer att minska rejält framöver. Detta kommer förhoppningsvis och troligtvis att få en påverkan på fenomenet social dumpning. Det är jag ganska övertygad om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSedan var det skatteutjämningen - det sades i flera inlägg att den inte kompenserar detta. Nej, och det är just därför utredningen om skatteutjämningen bland annat har direktiv att se över de socioekonomiska faktorerna, om de är lika i skatteutjämningssystemet och om de är tillräckligt starka. Jag tycker att det är bra att detta utreds. Där skulle exempelvis skevheter i det här systemet kunna upptäckas och rättas till om vi vill det.Sedan var det en fråga som gällde att jag skulle ha trott att man kan jobba på Foodora och äldreomsorgen på distans - så är det naturligtvis inte. Nu tycker jag inte att nyanlända behöver vara förpassade enbart till Foodora och äldreomsorgen, utan jag ser också att det finns många välutbildade människor som kommer hit, inte minst från krigets Syrien, med ganska långa utbildningar i bagaget. En del av dem skulle kunna jobba på distans. Kontexten var att jag sa att vi inte har kommunarrest. Efter att etableringstiden är över är man fri att flytta vart man vill. Jag tror att om man vill flytta någonstans där det finns gott om bostäder kan distansjobb vara ett sätt som underlättar för dem som har yrken där man kan jobba på distans. Det gäller naturligtvis inte alla.Jag hade lite till att säga, men jag får fyra minuter till efter det här inlägget, så jag återkommer då. Mina motdebattörer är ju något fler till antalet än vad jag är.


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: Jag kan börja med att säga, liksom jag sa i februari, att jag inte menade att vara raljant när jag sa att detta nyligen debatterades här i kammaren. Interpellanterna får gärna återkomma med fler interpellationer - jag ser det som ett löfte och inte ett hot. Jag bara menade att vi för några veckor sedan hade en debatt om detta och att mina besked inte kommer att bli så mycket annorlunda än vad de var för sex, sju, eller möjligtvis åtta veckor sedan.Jag sa då, precis som jag säger nu: Jag gillar inte social dumpning. Jag tycker inte om fenomenet social dumpning. Jag tycker att det är ett beteende som om det görs medvetet och systematiskt faktiskt är dåligt och osolidariskt gentemot kommunkollegor runt om i landet.Sedan är allt inte svart eller vitt. Det finns en inneboende konflikt som delvis ger upphov till det här systemet - där det är svårt att få jobb är det ofta lätt att få bostad, men där det är lätt att få bostad är det svårt att få jobb. Utbudet av bostäder matchas inte och möts inte upp av utbudet av jobb och vice versa. Det är en inneboende konflikt. Ibland är det svårt att veta vad som är social dumpning och vad som är ett resultat av att det faktiskt saknas bostäder i en kommun och att man blir flyttad till en annan kommun. Det är inte alldeles lätt att veta. Men jag gillar inte detta, och jag jobbar gärna emot social dumpning.Sedan diskuterade vi vilka som omfattas av social dumpning, eller vilka som utgör de flesta. Den bild jag fick när jag träffade utredaren, vilket jag gjorde efter att utredningen lades ned, är att nyanlända är den absolut största gruppen. Det förekommer även andra grupper inom socialtjänsten, människor med ett missbruk exempelvis, men den stora majoriteten är nyanlända. Inte minst just kvotflyktingar sa hon var en ganska stor majoritet av dem det handlade om. Då spelar det såklart roll att migrationspolitiken nu har lagts om så att antalet flyktingar, både asylsökande och kvotflyktingar, kommer att minska rejält framöver. Detta kommer förhoppningsvis och troligtvis att få en påverkan på fenomenet social dumpning. Det är jag ganska övertygad om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSedan var det skatteutjämningen - det sades i flera inlägg att den inte kompenserar detta. Nej, och det är just därför utredningen om skatteutjämningen bland annat har direktiv att se över de socioekonomiska faktorerna, om de är lika i skatteutjämningssystemet och om de är tillräckligt starka. Jag tycker att det är bra att detta utreds. Där skulle exempelvis skevheter i det här systemet kunna upptäckas och rättas till om vi vill det.Sedan var det en fråga som gällde att jag skulle ha trott att man kan jobba på Foodora och äldreomsorgen på distans - så är det naturligtvis inte. Nu tycker jag inte att nyanlända behöver vara förpassade enbart till Foodora och äldreomsorgen, utan jag ser också att det finns många välutbildade människor som kommer hit, inte minst från krigets Syrien, med ganska långa utbildningar i bagaget. En del av dem skulle kunna jobba på distans. Kontexten var att jag sa att vi inte har kommunarrest. Efter att etableringstiden är över är man fri att flytta vart man vill. Jag tror att om man vill flytta någonstans där det finns gott om bostäder kan distansjobb vara ett sätt som underlättar för dem som har yrken där man kan jobba på distans. Det gäller naturligtvis inte alla.Jag hade lite till att säga, men jag får fyra minuter till efter det här inlägget, så jag återkommer då. Mina motdebattörer är ju något fler till antalet än vad jag är.


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Jag kan börja med att säga, liksom jag sa i februari, att jag inte menade att vara raljant när jag sa att detta nyligen debatterades här i kammaren. Interpellanterna får gärna återkomma med fler interpellationer - jag ser det som ett löfte och inte ett hot. Jag bara menade att vi för några veckor sedan hade en debatt om detta och att mina besked inte kommer att bli så mycket annorlunda än vad de var för sex, sju, eller möjligtvis åtta veckor sedan.Jag sa då, precis som jag säger nu: Jag gillar inte social dumpning. Jag tycker inte om fenomenet social dumpning. Jag tycker att det är ett beteende som om det görs medvetet och systematiskt faktiskt är dåligt och osolidariskt gentemot kommunkollegor runt om i landet.Sedan är allt inte svart eller vitt. Det finns en inneboende konflikt som delvis ger upphov till det här systemet - där det är svårt att få jobb är det ofta lätt att få bostad, men där det är lätt att få bostad är det svårt att få jobb. Utbudet av bostäder matchas inte och möts inte upp av utbudet av jobb och vice versa. Det är en inneboende konflikt. Ibland är det svårt att veta vad som är social dumpning och vad som är ett resultat av att det faktiskt saknas bostäder i en kommun och att man blir flyttad till en annan kommun. Det är inte alldeles lätt att veta. Men jag gillar inte detta, och jag jobbar gärna emot social dumpning.Sedan diskuterade vi vilka som omfattas av social dumpning, eller vilka som utgör de flesta. Den bild jag fick när jag träffade utredaren, vilket jag gjorde efter att utredningen lades ned, är att nyanlända är den absolut största gruppen. Det förekommer även andra grupper inom socialtjänsten, människor med ett missbruk exempelvis, men den stora majoriteten är nyanlända. Inte minst just kvotflyktingar sa hon var en ganska stor majoritet av dem det handlade om. Då spelar det såklart roll att migrationspolitiken nu har lagts om så att antalet flyktingar, både asylsökande och kvotflyktingar, kommer att minska rejält framöver. Detta kommer förhoppningsvis och troligtvis att få en påverkan på fenomenet social dumpning. Det är jag ganska övertygad om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSedan var det skatteutjämningen - det sades i flera inlägg att den inte kompenserar detta. Nej, och det är just därför utredningen om skatteutjämningen bland annat har direktiv att se över de socioekonomiska faktorerna, om de är lika i skatteutjämningssystemet och om de är tillräckligt starka. Jag tycker att det är bra att detta utreds. Där skulle exempelvis skevheter i det här systemet kunna upptäckas och rättas till om vi vill det.Sedan var det en fråga som gällde att jag skulle ha trott att man kan jobba på Foodora och äldreomsorgen på distans - så är det naturligtvis inte. Nu tycker jag inte att nyanlända behöver vara förpassade enbart till Foodora och äldreomsorgen, utan jag ser också att det finns många välutbildade människor som kommer hit, inte minst från krigets Syrien, med ganska långa utbildningar i bagaget. En del av dem skulle kunna jobba på distans. Kontexten var att jag sa att vi inte har kommunarrest. Efter att etableringstiden är över är man fri att flytta vart man vill. Jag tror att om man vill flytta någonstans där det finns gott om bostäder kan distansjobb vara ett sätt som underlättar för dem som har yrken där man kan jobba på distans. Det gäller naturligtvis inte alla.Jag hade lite till att säga, men jag får fyra minuter till efter det här inlägget, så jag återkommer då. Mina motdebattörer är ju något fler till antalet än vad jag är.


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: Jag vill börja med att kommentera att civilministern sa att han har svarat på denna fråga flera gånger i kammaren. Jag är en av dem som skrivit interpellationer och haft den här debatten tidigare i kammaren, och jag tror nog att civilministern kommer att få svara på fler sådana här interpellationer. Detta är nämligen en fråga som är viktig för oss. Den är viktig för alla dem som Denis, Ola och Sofie har pratat om här i talarstolen i dag. Vi kommer att fortsätta att kämpa för att hitta en lösning på den sociala dumpning som skadar så många människor och ger så många svårigheter för de kommuner som drabbas. Vi kommer att fortsätta att motverka social dumpning.Det är rika kommuner som ägnar sig åt detta, som skickar över människor som de inte vill ha i sin kommun. Det är anstötligt när man tänker på det, och det är anstötligt när det händer i verkligheten. För de kommuner som redan har svåra utmaningar och sämre arbetsmarknad betyder den sociala dumpningen ännu svårare förutsättningar att möta sina invånares behov. Så här kan vi inte ha det.Jag tänkte ägna mig åt en del av svaret som civilministern har gett. Han hänvisar till den utredning om utjämningssystemet som just nu pågår. Jag är en av dem som sitter i den utredningen. Civilministern hänvisar till att det också kan vara så att detta utjämnar. Det vet vi att det inte gör. Utjämningssystemet i dag utjämnar inte förutsättningarna. Det ska utjämna de opåverkbara faktorerna, men tror någon att utjämningssystemet skulle kunna klara att ge resurser till de kommuner som får ta emot människor som dumpas av de rika kommunerna vill jag säga att det gör det inte. Det vet jag, det vet de som kan utjämningssystemet och det vet också civilministern.Nu pågår denna utredning om utjämningssystemet. Vi har inte fått några tilläggsdirektiv om att titta på social dumpning, så jag vet inte om det uppdraget finns eller om det kommer att komma i ett tilläggsdirektiv. Jag har dock lite svårt att se hur detta skulle klara att hantera den frågan. De rika kommunerna kan ju ett år ha sökljuset på Valdemarsvik i Östergötland och ett annat år på Ludvika eller någon annan kommun. Det blir svårigheter med att hantera detta.Det vi borde göra är att på lång sikt hantera frågan om att motverka fenomenet social dumpning. Det var därför den S-ledda regeringen inledde en utredning för att titta på detta och föreslå åtgärder. Den högerkonservativa regeringen lade ned den därför att - det är det enda svar jag sett - man inte prioriterar detta. Jag tycker att det är ett svar i sig. Man prioriterar inte den här frågan. Därför kommer man heller inte att klara av att se hur det fungerar eller få fram förslag på åtgärder för att hantera det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet är därför vi kommer att återkomma och fråga: Vad avser civilministern och den här regeringen att göra åt detta svåra och stora problem som vi har i Sverige i dag?(Applåder)(forts.)


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: Jag vill börja med att kommentera att civilministern sa att han har svarat på denna fråga flera gånger i kammaren. Jag är en av dem som skrivit interpellationer och haft den här debatten tidigare i kammaren, och jag tror nog att civilministern kommer att få svara på fler sådana här interpellationer. Detta är nämligen en fråga som är viktig för oss. Den är viktig för alla dem som Denis, Ola och Sofie har pratat om här i talarstolen i dag. Vi kommer att fortsätta att kämpa för att hitta en lösning på den sociala dumpning som skadar så många människor och ger så många svårigheter för de kommuner som drabbas. Vi kommer att fortsätta att motverka social dumpning.Det är rika kommuner som ägnar sig åt detta, som skickar över människor som de inte vill ha i sin kommun. Det är anstötligt när man tänker på det, och det är anstötligt när det händer i verkligheten. För de kommuner som redan har svåra utmaningar och sämre arbetsmarknad betyder den sociala dumpningen ännu svårare förutsättningar att möta sina invånares behov. Så här kan vi inte ha det.Jag tänkte ägna mig åt en del av svaret som civilministern har gett. Han hänvisar till den utredning om utjämningssystemet som just nu pågår. Jag är en av dem som sitter i den utredningen. Civilministern hänvisar till att det också kan vara så att detta utjämnar. Det vet vi att det inte gör. Utjämningssystemet i dag utjämnar inte förutsättningarna. Det ska utjämna de opåverkbara faktorerna, men tror någon att utjämningssystemet skulle kunna klara att ge resurser till de kommuner som får ta emot människor som dumpas av de rika kommunerna vill jag säga att det gör det inte. Det vet jag, det vet de som kan utjämningssystemet och det vet också civilministern.Nu pågår denna utredning om utjämningssystemet. Vi har inte fått några tilläggsdirektiv om att titta på social dumpning, så jag vet inte om det uppdraget finns eller om det kommer att komma i ett tilläggsdirektiv. Jag har dock lite svårt att se hur detta skulle klara att hantera den frågan. De rika kommunerna kan ju ett år ha sökljuset på Valdemarsvik i Östergötland och ett annat år på Ludvika eller någon annan kommun. Det blir svårigheter med att hantera detta.Det vi borde göra är att på lång sikt hantera frågan om att motverka fenomenet social dumpning. Det var därför den S-ledda regeringen inledde en utredning för att titta på detta och föreslå åtgärder. Den högerkonservativa regeringen lade ned den därför att - det är det enda svar jag sett - man inte prioriterar detta. Jag tycker att det är ett svar i sig. Man prioriterar inte den här frågan. Därför kommer man heller inte att klara av att se hur det fungerar eller få fram förslag på åtgärder för att hantera det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet är därför vi kommer att återkomma och fråga: Vad avser civilministern och den här regeringen att göra åt detta svåra och stora problem som vi har i Sverige i dag?(Applåder)(forts.)


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Jag vill börja med att kommentera att civilministern sa att han har svarat på denna fråga flera gånger i kammaren. Jag är en av dem som skrivit interpellationer och haft den här debatten tidigare i kammaren, och jag tror nog att civilministern kommer att få svara på fler sådana här interpellationer. Detta är nämligen en fråga som är viktig för oss. Den är viktig för alla dem som Denis, Ola och Sofie har pratat om här i talarstolen i dag. Vi kommer att fortsätta att kämpa för att hitta en lösning på den sociala dumpning som skadar så många människor och ger så många svårigheter för de kommuner som drabbas. Vi kommer att fortsätta att motverka social dumpning.Det är rika kommuner som ägnar sig åt detta, som skickar över människor som de inte vill ha i sin kommun. Det är anstötligt när man tänker på det, och det är anstötligt när det händer i verkligheten. För de kommuner som redan har svåra utmaningar och sämre arbetsmarknad betyder den sociala dumpningen ännu svårare förutsättningar att möta sina invånares behov. Så här kan vi inte ha det.Jag tänkte ägna mig åt en del av svaret som civilministern har gett. Han hänvisar till den utredning om utjämningssystemet som just nu pågår. Jag är en av dem som sitter i den utredningen. Civilministern hänvisar till att det också kan vara så att detta utjämnar. Det vet vi att det inte gör. Utjämningssystemet i dag utjämnar inte förutsättningarna. Det ska utjämna de opåverkbara faktorerna, men tror någon att utjämningssystemet skulle kunna klara att ge resurser till de kommuner som får ta emot människor som dumpas av de rika kommunerna vill jag säga att det gör det inte. Det vet jag, det vet de som kan utjämningssystemet och det vet också civilministern.Nu pågår denna utredning om utjämningssystemet. Vi har inte fått några tilläggsdirektiv om att titta på social dumpning, så jag vet inte om det uppdraget finns eller om det kommer att komma i ett tilläggsdirektiv. Jag har dock lite svårt att se hur detta skulle klara att hantera den frågan. De rika kommunerna kan ju ett år ha sökljuset på Valdemarsvik i Östergötland och ett annat år på Ludvika eller någon annan kommun. Det blir svårigheter med att hantera detta.Det vi borde göra är att på lång sikt hantera frågan om att motverka fenomenet social dumpning. Det var därför den S-ledda regeringen inledde en utredning för att titta på detta och föreslå åtgärder. Den högerkonservativa regeringen lade ned den därför att - det är det enda svar jag sett - man inte prioriterar detta. Jag tycker att det är ett svar i sig. Man prioriterar inte den här frågan. Därför kommer man heller inte att klara av att se hur det fungerar eller få fram förslag på åtgärder för att hantera det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet är därför vi kommer att återkomma och fråga: Vad avser civilministern och den här regeringen att göra åt detta svåra och stora problem som vi har i Sverige i dag?(Applåder)(forts.)


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: I dag debatterar vi frågan om social dumpning. Jag har i alla fall inte deltagit i en sådan debatt tidigare, även om statsrådet har gjort det ett antal gånger.Frågan är viktig. För vad är det vi egentligen pratar om? Jo, först är det en politiskt skapad bostadsbrist i rikare kommuner runt våra storstäder. Så stiger priserna, och så får man rikare och finare invånare. Så städar man undan problem. Men inte riktigt alla, för det finns alltid grupper som har behov.Nu ser vi att vissa kommuner verkar ha satt i system att - ibland med hot, påtryckningar eller tips - se till att de mest utsatta invånarna flyttar till andra kommuner. Väl där väntar ofta helt undermåliga boenden och en ny kommun som tvingas ta över det ekonomiska ansvaret. En av dessa drabbade kommuner är min hemkommun Ludvika. Det gäller till exempel orterna Blötberget och Fredriksberg. Det är fantastiska byar att bo i; det är inget straff att komma dit. Men där finns fastigheter som människor inte ska bo i. Det hänger kablar utanpå väggarna. Det är kallt på vintern. Fönster är trasiga. Det svämmar över i källaren. Elen fungerar inte alltid. Här har vi människor, ibland små barn. Det har förekommit att nyfödda bott i de här undermåliga bostäderna.Enligt en undersökning från länsstyrelserna är det oseriösa privata hyresvärdar som bidrar till den här sociala dumpningen. Man köper upp fastigheter med låg standard och tar sedan aktivt kontakt med kommuners socialtjänst för att hitta hyresgäster som inte ställer krav och som också tror att man kan få hyran betald hur länge som helst till vilket pris som helst.De som tjänar på detta är förstås de oseriösa hyresvärdarna. Men det är också så att ursprungskommunerna, dumparkommunerna, tjänar på detta, för de slipper ju sina mest utsatta invånare. Kostnader för försörjningsstöd försvinner från dem men går över till Ludvika kommun i stället.Förlorarna är de människor som tvingas flytta mot sin vilja till helt ovärdiga bostäder. Men även lokalsamhället drabbas. Några få fallfärdiga, ovärdiga fastigheter med hög koncentration av utsatta människor påverkar små orter som Blötberget och Fredriksberg väldigt mycket. Bruksortskommunerna, som det ofta handlar om, har det redan tuffare med ekonomin och med arbetslöshet. Varför ska det bli ännu tuffare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerVi har nu en statsminister som har kallat dessa dumparkommuner för pionjärer mot bidragsberoende. Ulf Kristersson har i en intervju tidigare kallat dem som skickar ut sina mest utsatta medborgare till Ludvika kommun för pionjärer mot bidragsberoende. Men bidragsberoendet byter ju bara kommun.Min fråga är om statsrådet håller med om Ulf Kristerssons uttalande. Är de rika storstadskommunerna pionjärer mot bidragsberoende när de dumpar sina socialt utsatta medborgare på oss?(Applåder)


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: I dag debatterar vi frågan om social dumpning. Jag har i alla fall inte deltagit i en sådan debatt tidigare, även om statsrådet har gjort det ett antal gånger.Frågan är viktig. För vad är det vi egentligen pratar om? Jo, först är det en politiskt skapad bostadsbrist i rikare kommuner runt våra storstäder. Så stiger priserna, och så får man rikare och finare invånare. Så städar man undan problem. Men inte riktigt alla, för det finns alltid grupper som har behov.Nu ser vi att vissa kommuner verkar ha satt i system att - ibland med hot, påtryckningar eller tips - se till att de mest utsatta invånarna flyttar till andra kommuner. Väl där väntar ofta helt undermåliga boenden och en ny kommun som tvingas ta över det ekonomiska ansvaret. En av dessa drabbade kommuner är min hemkommun Ludvika. Det gäller till exempel orterna Blötberget och Fredriksberg. Det är fantastiska byar att bo i; det är inget straff att komma dit. Men där finns fastigheter som människor inte ska bo i. Det hänger kablar utanpå väggarna. Det är kallt på vintern. Fönster är trasiga. Det svämmar över i källaren. Elen fungerar inte alltid. Här har vi människor, ibland små barn. Det har förekommit att nyfödda bott i de här undermåliga bostäderna.Enligt en undersökning från länsstyrelserna är det oseriösa privata hyresvärdar som bidrar till den här sociala dumpningen. Man köper upp fastigheter med låg standard och tar sedan aktivt kontakt med kommuners socialtjänst för att hitta hyresgäster som inte ställer krav och som också tror att man kan få hyran betald hur länge som helst till vilket pris som helst.De som tjänar på detta är förstås de oseriösa hyresvärdarna. Men det är också så att ursprungskommunerna, dumparkommunerna, tjänar på detta, för de slipper ju sina mest utsatta invånare. Kostnader för försörjningsstöd försvinner från dem men går över till Ludvika kommun i stället.Förlorarna är de människor som tvingas flytta mot sin vilja till helt ovärdiga bostäder. Men även lokalsamhället drabbas. Några få fallfärdiga, ovärdiga fastigheter med hög koncentration av utsatta människor påverkar små orter som Blötberget och Fredriksberg väldigt mycket. Bruksortskommunerna, som det ofta handlar om, har det redan tuffare med ekonomin och med arbetslöshet. Varför ska det bli ännu tuffare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerVi har nu en statsminister som har kallat dessa dumparkommuner för pionjärer mot bidragsberoende. Ulf Kristersson har i en intervju tidigare kallat dem som skickar ut sina mest utsatta medborgare till Ludvika kommun för pionjärer mot bidragsberoende. Men bidragsberoendet byter ju bara kommun.Min fråga är om statsrådet håller med om Ulf Kristerssons uttalande. Är de rika storstadskommunerna pionjärer mot bidragsberoende när de dumpar sina socialt utsatta medborgare på oss?(Applåder)


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: I dag debatterar vi frågan om social dumpning. Jag har i alla fall inte deltagit i en sådan debatt tidigare, även om statsrådet har gjort det ett antal gånger.Frågan är viktig. För vad är det vi egentligen pratar om? Jo, först är det en politiskt skapad bostadsbrist i rikare kommuner runt våra storstäder. Så stiger priserna, och så får man rikare och finare invånare. Så städar man undan problem. Men inte riktigt alla, för det finns alltid grupper som har behov.Nu ser vi att vissa kommuner verkar ha satt i system att - ibland med hot, påtryckningar eller tips - se till att de mest utsatta invånarna flyttar till andra kommuner. Väl där väntar ofta helt undermåliga boenden och en ny kommun som tvingas ta över det ekonomiska ansvaret. En av dessa drabbade kommuner är min hemkommun Ludvika. Det gäller till exempel orterna Blötberget och Fredriksberg. Det är fantastiska byar att bo i; det är inget straff att komma dit. Men där finns fastigheter som människor inte ska bo i. Det hänger kablar utanpå väggarna. Det är kallt på vintern. Fönster är trasiga. Det svämmar över i källaren. Elen fungerar inte alltid. Här har vi människor, ibland små barn. Det har förekommit att nyfödda bott i de här undermåliga bostäderna.Enligt en undersökning från länsstyrelserna är det oseriösa privata hyresvärdar som bidrar till den här sociala dumpningen. Man köper upp fastigheter med låg standard och tar sedan aktivt kontakt med kommuners socialtjänst för att hitta hyresgäster som inte ställer krav och som också tror att man kan få hyran betald hur länge som helst till vilket pris som helst.De som tjänar på detta är förstås de oseriösa hyresvärdarna. Men det är också så att ursprungskommunerna, dumparkommunerna, tjänar på detta, för de slipper ju sina mest utsatta invånare. Kostnader för försörjningsstöd försvinner från dem men går över till Ludvika kommun i stället.Förlorarna är de människor som tvingas flytta mot sin vilja till helt ovärdiga bostäder. Men även lokalsamhället drabbas. Några få fallfärdiga, ovärdiga fastigheter med hög koncentration av utsatta människor påverkar små orter som Blötberget och Fredriksberg väldigt mycket. Bruksortskommunerna, som det ofta handlar om, har det redan tuffare med ekonomin och med arbetslöshet. Varför ska det bli ännu tuffare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerVi har nu en statsminister som har kallat dessa dumparkommuner för pionjärer mot bidragsberoende. Ulf Kristersson har i en intervju tidigare kallat dem som skickar ut sina mest utsatta medborgare till Ludvika kommun för pionjärer mot bidragsberoende. Men bidragsberoendet byter ju bara kommun.Min fråga är om statsrådet håller med om Ulf Kristerssons uttalande. Är de rika storstadskommunerna pionjärer mot bidragsberoende när de dumpar sina socialt utsatta medborgare på oss?(Applåder)


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen, även om jag tycker att det lämnar en hel del att önska!Den 17 november sa statsrådet i Dagens Arena att utredningen som låg på bordet hade mycket att tillföra. Den skulle få fram exakta siffror, och det skulle bli lättare att agera och vidta åtgärder om utredningen kunde få fortlöpa. Den 22 december lades utredningen ned.Man kan fundera på vad det var som hände under den perioden. Man skulle kunna tro att det plötsligt hade uppstått en massa siffror och annat någonstans på Regeringskansliet som kunde ge svar på de frågor som utredningen ställde. Men det som hände var faktiskt något helt annat: Investeringsstödet till nya bostäder försvann under denna period, trots löften från Moderaterna om att det absolut inte skulle försvinna några pengar när de tillträdde.Det blir väldigt intressant med den logik som driver de här frågorna, det vill säga att bristen på bostäder, i huvudsak i rika kommuner, skickar utsatta människor till fattiga kommuner. Man samlar och koncentrerar människor med social problematik i kommuner med högre arbetslöshet, lägre utbildningsstatus och sämre arbetsmarknad.Ministern fick frågan: Hur ska det hanteras? Ja, de kan ju jobba på distans, sa ministern. Distansarbete var alltså det som människor med social problematik och lägre utbildningsnivå skulle sätta sig i. Vi vet att många av dessa människor jobbar i det som benämns kontaktnära yrken eller inom LO-kollektivets yrken. Det är svårt att köra Foodorabil på distans. Det är svårt att jobba i äldreomsorgen på distans. Men det är ministerns lösning.Dessutom har regeringen avskaffat det som skulle kunna göra att människor med svag ekonomi skulle kunna bo kvar i hyreslägenheter, det vill säga det renoveringsstöd som vi införde. Om renoveringsstödet hade fått ligga kvar hade fler människor klarat ekonomin och inte fått sociala problem och blivit tvungna att flytta. Men nej, också det tog man bort. Fler människor får en ansträngd ekonomisk situation i våra storstäder och dumpas vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI Skåne har det gått så långt att kommuner nästan spelar pingpong med de socialt utsatta. Man placerar dem i kommun A, kommun A skickar tillbaka dem till kommun B och kommun B skickar tillbaka dem till kommun A. Så åker de fram och tillbaka. Det här skapar en situation där segregationen, det vill säga att fattiga människor koncentreras till olika områden, ökar i en tid då vi behöver bygga ett samhälle som håller ihop. Statsrådet tyckte ju själv den 17 november att det var bra att utreda frågan. Sedan, den 22 december, hade man tittat igenom vilka utredningar som gällde. Då var det plötsligt inte viktigt längre.Frågan till statsrådet är egentligen: Varför vill statsrådet behålla ett system som bygger på och ökar segregationen? Detta handlar trots allt inte bara om nyanlända. 81 procent av kommunerna säger att socialt utsatta med missbruksproblematik berörs, medan det bara är 78 procent när det gäller nyanlända. Det är alltså i större utsträckning på grund av människors missbruk och sociala problem som man flyttar dem.Varför vill statsrådet bygga på denna problematik?(Applåder)


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen, även om jag tycker att det lämnar en hel del att önska!Den 17 november sa statsrådet i Dagens Arena att utredningen som låg på bordet hade mycket att tillföra. Den skulle få fram exakta siffror, och det skulle bli lättare att agera och vidta åtgärder om utredningen kunde få fortlöpa. Den 22 december lades utredningen ned.Man kan fundera på vad det var som hände under den perioden. Man skulle kunna tro att det plötsligt hade uppstått en massa siffror och annat någonstans på Regeringskansliet som kunde ge svar på de frågor som utredningen ställde. Men det som hände var faktiskt något helt annat: Investeringsstödet till nya bostäder försvann under denna period, trots löften från Moderaterna om att det absolut inte skulle försvinna några pengar när de tillträdde.Det blir väldigt intressant med den logik som driver de här frågorna, det vill säga att bristen på bostäder, i huvudsak i rika kommuner, skickar utsatta människor till fattiga kommuner. Man samlar och koncentrerar människor med social problematik i kommuner med högre arbetslöshet, lägre utbildningsstatus och sämre arbetsmarknad.Ministern fick frågan: Hur ska det hanteras? Ja, de kan ju jobba på distans, sa ministern. Distansarbete var alltså det som människor med social problematik och lägre utbildningsnivå skulle sätta sig i. Vi vet att många av dessa människor jobbar i det som benämns kontaktnära yrken eller inom LO-kollektivets yrken. Det är svårt att köra Foodorabil på distans. Det är svårt att jobba i äldreomsorgen på distans. Men det är ministerns lösning.Dessutom har regeringen avskaffat det som skulle kunna göra att människor med svag ekonomi skulle kunna bo kvar i hyreslägenheter, det vill säga det renoveringsstöd som vi införde. Om renoveringsstödet hade fått ligga kvar hade fler människor klarat ekonomin och inte fått sociala problem och blivit tvungna att flytta. Men nej, också det tog man bort. Fler människor får en ansträngd ekonomisk situation i våra storstäder och dumpas vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI Skåne har det gått så långt att kommuner nästan spelar pingpong med de socialt utsatta. Man placerar dem i kommun A, kommun A skickar tillbaka dem till kommun B och kommun B skickar tillbaka dem till kommun A. Så åker de fram och tillbaka. Det här skapar en situation där segregationen, det vill säga att fattiga människor koncentreras till olika områden, ökar i en tid då vi behöver bygga ett samhälle som håller ihop. Statsrådet tyckte ju själv den 17 november att det var bra att utreda frågan. Sedan, den 22 december, hade man tittat igenom vilka utredningar som gällde. Då var det plötsligt inte viktigt längre.Frågan till statsrådet är egentligen: Varför vill statsrådet behålla ett system som bygger på och ökar segregationen? Detta handlar trots allt inte bara om nyanlända. 81 procent av kommunerna säger att socialt utsatta med missbruksproblematik berörs, medan det bara är 78 procent när det gäller nyanlända. Det är alltså i större utsträckning på grund av människors missbruk och sociala problem som man flyttar dem.Varför vill statsrådet bygga på denna problematik?(Applåder)


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen, även om jag tycker att det lämnar en hel del att önska!Den 17 november sa statsrådet i Dagens Arena att utredningen som låg på bordet hade mycket att tillföra. Den skulle få fram exakta siffror, och det skulle bli lättare att agera och vidta åtgärder om utredningen kunde få fortlöpa. Den 22 december lades utredningen ned.Man kan fundera på vad det var som hände under den perioden. Man skulle kunna tro att det plötsligt hade uppstått en massa siffror och annat någonstans på Regeringskansliet som kunde ge svar på de frågor som utredningen ställde. Men det som hände var faktiskt något helt annat: Investeringsstödet till nya bostäder försvann under denna period, trots löften från Moderaterna om att det absolut inte skulle försvinna några pengar när de tillträdde.Det blir väldigt intressant med den logik som driver de här frågorna, det vill säga att bristen på bostäder, i huvudsak i rika kommuner, skickar utsatta människor till fattiga kommuner. Man samlar och koncentrerar människor med social problematik i kommuner med högre arbetslöshet, lägre utbildningsstatus och sämre arbetsmarknad.Ministern fick frågan: Hur ska det hanteras? Ja, de kan ju jobba på distans, sa ministern. Distansarbete var alltså det som människor med social problematik och lägre utbildningsnivå skulle sätta sig i. Vi vet att många av dessa människor jobbar i det som benämns kontaktnära yrken eller inom LO-kollektivets yrken. Det är svårt att köra Foodorabil på distans. Det är svårt att jobba i äldreomsorgen på distans. Men det är ministerns lösning.Dessutom har regeringen avskaffat det som skulle kunna göra att människor med svag ekonomi skulle kunna bo kvar i hyreslägenheter, det vill säga det renoveringsstöd som vi införde. Om renoveringsstödet hade fått ligga kvar hade fler människor klarat ekonomin och inte fått sociala problem och blivit tvungna att flytta. Men nej, också det tog man bort. Fler människor får en ansträngd ekonomisk situation i våra storstäder och dumpas vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI Skåne har det gått så långt att kommuner nästan spelar pingpong med de socialt utsatta. Man placerar dem i kommun A, kommun A skickar tillbaka dem till kommun B och kommun B skickar tillbaka dem till kommun A. Så åker de fram och tillbaka. Det här skapar en situation där segregationen, det vill säga att fattiga människor koncentreras till olika områden, ökar i en tid då vi behöver bygga ett samhälle som håller ihop. Statsrådet tyckte ju själv den 17 november att det var bra att utreda frågan. Sedan, den 22 december, hade man tittat igenom vilka utredningar som gällde. Då var det plötsligt inte viktigt längre.Frågan till statsrådet är egentligen: Varför vill statsrådet behålla ett system som bygger på och ökar segregationen? Detta handlar trots allt inte bara om nyanlända. 81 procent av kommunerna säger att socialt utsatta med missbruksproblematik berörs, medan det bara är 78 procent när det gäller nyanlända. Det är alltså i större utsträckning på grund av människors missbruk och sociala problem som man flyttar dem.Varför vill statsrådet bygga på denna problematik?(Applåder)


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: Jag vill tacka statsrådet Erik Slottner för svaret. Jag vet inte hur många debatter som har förts om detta tidigare. Men jag har fått uppdraget att sitta i civilutskottet, och civilutskottet har ansvar för bostadsfrågan men också för familjerätten.I detta uppdrag, som jag har fått av svenska folket, har jag besökt olika kommuner för att diskutera de här frågorna. I dessa kommuner, framför allt på landsbygden, har jag fått en fråga att ta med mig. Det är social dumpning.Jag hör i svaret från statsrådet att det framför allt handlar om nyanlända. Men kommuner vittnar om att detta fenomen inte längre bara handlar om nyanlända. Det handlar om att man aktivt flyttar människor med social problematik från en kommun till en annan. Graden av behov hos dessa människor varierar förstås. Det är alltså inte bara de nyanlända som utnyttjas genom att man flyttar dem, utan detta används brett. Därför kan man inte bortse från det faktum att social dumpning används systematiskt för att flytta problem från en kommun till en annan kommun.Hällefors kommun, som ligger i Bergslagen, är en av de kommuner som har stora problem med social dumpning. Normalbudget för sociala insatser i en kommun av denna storlek är ungefär 7 miljoner kronor per år. I Hällefors är det 14 miljoner kronor. Denna fördubbling kompenseras inte av utjämningssystemet. När rika kommuner ser till att ha anställda som letar efter lägenheter i kommunerna på landsbygden blir det problematiskt för de kommuner som ska ta emot människorna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerAtt få till svar att det pågår några utredningar om utjämningssystemet, att länsstyrelsen har fått ett uppdrag som ska avslutas 2026 eller att frågan är komplex löser inte problemet. Vi vet att frågan är komplex; därför tillsattes en utredning som skulle ha varit klar den 31 oktober i år. Men den är borttagen av den nuvarande regeringen. Är utredningen borttagen för att detta problem bara drabbar just kommuner på landsbygden?I Ljusnarsbergs kommun har problematiken blivit svår därför att det inte bara är personer som behöver försörjningsstöd som flyttar dit utan hela familjer med det behovet. De barn som flyttar in till Ljusnarsberg har stora behov också i skolan, så även den är drabbad.Det kanske började en gång i tiden med de nyanlända, 2010, 2014 eller 2015. Men nu har social dumpning blivit ett mycket större problem. Därför vill jag be statsrådet att uppdatera sin syn och besöka bland annat de kommuner som jag nämner.Den fortsatta frågan från mig blir: Vilka konkreta åtgärder kan kommunerna förvänta sig av regeringen?


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: Jag vill tacka statsrådet Erik Slottner för svaret. Jag vet inte hur många debatter som har förts om detta tidigare. Men jag har fått uppdraget att sitta i civilutskottet, och civilutskottet har ansvar för bostadsfrågan men också för familjerätten.I detta uppdrag, som jag har fått av svenska folket, har jag besökt olika kommuner för att diskutera de här frågorna. I dessa kommuner, framför allt på landsbygden, har jag fått en fråga att ta med mig. Det är social dumpning.Jag hör i svaret från statsrådet att det framför allt handlar om nyanlända. Men kommuner vittnar om att detta fenomen inte längre bara handlar om nyanlända. Det handlar om att man aktivt flyttar människor med social problematik från en kommun till en annan. Graden av behov hos dessa människor varierar förstås. Det är alltså inte bara de nyanlända som utnyttjas genom att man flyttar dem, utan detta används brett. Därför kan man inte bortse från det faktum att social dumpning används systematiskt för att flytta problem från en kommun till en annan kommun.Hällefors kommun, som ligger i Bergslagen, är en av de kommuner som har stora problem med social dumpning. Normalbudget för sociala insatser i en kommun av denna storlek är ungefär 7 miljoner kronor per år. I Hällefors är det 14 miljoner kronor. Denna fördubbling kompenseras inte av utjämningssystemet. När rika kommuner ser till att ha anställda som letar efter lägenheter i kommunerna på landsbygden blir det problematiskt för de kommuner som ska ta emot människorna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerAtt få till svar att det pågår några utredningar om utjämningssystemet, att länsstyrelsen har fått ett uppdrag som ska avslutas 2026 eller att frågan är komplex löser inte problemet. Vi vet att frågan är komplex; därför tillsattes en utredning som skulle ha varit klar den 31 oktober i år. Men den är borttagen av den nuvarande regeringen. Är utredningen borttagen för att detta problem bara drabbar just kommuner på landsbygden?I Ljusnarsbergs kommun har problematiken blivit svår därför att det inte bara är personer som behöver försörjningsstöd som flyttar dit utan hela familjer med det behovet. De barn som flyttar in till Ljusnarsberg har stora behov också i skolan, så även den är drabbad.Det kanske började en gång i tiden med de nyanlända, 2010, 2014 eller 2015. Men nu har social dumpning blivit ett mycket större problem. Därför vill jag be statsrådet att uppdatera sin syn och besöka bland annat de kommuner som jag nämner.Den fortsatta frågan från mig blir: Vilka konkreta åtgärder kan kommunerna förvänta sig av regeringen?


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Jag vill tacka statsrådet Erik Slottner för svaret. Jag vet inte hur många debatter som har förts om detta tidigare. Men jag har fått uppdraget att sitta i civilutskottet, och civilutskottet har ansvar för bostadsfrågan men också för familjerätten.I detta uppdrag, som jag har fått av svenska folket, har jag besökt olika kommuner för att diskutera de här frågorna. I dessa kommuner, framför allt på landsbygden, har jag fått en fråga att ta med mig. Det är social dumpning.Jag hör i svaret från statsrådet att det framför allt handlar om nyanlända. Men kommuner vittnar om att detta fenomen inte längre bara handlar om nyanlända. Det handlar om att man aktivt flyttar människor med social problematik från en kommun till en annan. Graden av behov hos dessa människor varierar förstås. Det är alltså inte bara de nyanlända som utnyttjas genom att man flyttar dem, utan detta används brett. Därför kan man inte bortse från det faktum att social dumpning används systematiskt för att flytta problem från en kommun till en annan kommun.Hällefors kommun, som ligger i Bergslagen, är en av de kommuner som har stora problem med social dumpning. Normalbudget för sociala insatser i en kommun av denna storlek är ungefär 7 miljoner kronor per år. I Hällefors är det 14 miljoner kronor. Denna fördubbling kompenseras inte av utjämningssystemet. När rika kommuner ser till att ha anställda som letar efter lägenheter i kommunerna på landsbygden blir det problematiskt för de kommuner som ska ta emot människorna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerAtt få till svar att det pågår några utredningar om utjämningssystemet, att länsstyrelsen har fått ett uppdrag som ska avslutas 2026 eller att frågan är komplex löser inte problemet. Vi vet att frågan är komplex; därför tillsattes en utredning som skulle ha varit klar den 31 oktober i år. Men den är borttagen av den nuvarande regeringen. Är utredningen borttagen för att detta problem bara drabbar just kommuner på landsbygden?I Ljusnarsbergs kommun har problematiken blivit svår därför att det inte bara är personer som behöver försörjningsstöd som flyttar dit utan hela familjer med det behovet. De barn som flyttar in till Ljusnarsberg har stora behov också i skolan, så även den är drabbad.Det kanske började en gång i tiden med de nyanlända, 2010, 2014 eller 2015. Men nu har social dumpning blivit ett mycket större problem. Därför vill jag be statsrådet att uppdatera sin syn och besöka bland annat de kommuner som jag nämner.Den fortsatta frågan från mig blir: Vilka konkreta åtgärder kan kommunerna förvänta sig av regeringen?


Question: Vad avser statsrådet att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner?

Answer: Denis Begic har frågat mig vad jag avser att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner, vilka skäl som låg till grund för beslutet att lägga ned utredningen om social dumpning samt vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att stoppa social dumpning.Den som följer interpellationsdebatten och följt tidigare interpellationsdebatter minns kanske att den här frågan har diskuterats två gånger för endast några veckor sedan med nästan likalydande frågeställningar.I tidigare interpellationssvar i riksdagen i februari 2023 har jag svarat att regeringen vid en genomgång och prioritering bland samtliga pågående utredningar beslutat att avsluta utredningen Motverka social dumpning (dir. 2022:56). Samtidigt redogjorde jag för pågående och kommande åtgärder som har relevans för frågan om social dumpning.Det kommunalekonomiska utjämningssystemet utjämnar för skillnader i skattekraft och för kostnadsskillnader som bland annat beror på socioekonomiska faktorer, till exempel utbildnings- och inkomstnivå och vistelsetid i Sverige. Utjämningskommittén (dir. 2022:36), som bland annat tittar på systemet för kostnadsutjämningen, har i uppdrag att analysera om det i tillräcklig grad kompenserar för socioekonomiska faktorer och ska vid behov föreslå ändringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet pågår även andra statliga utredningar och myndighetsuppdrag som har anknytning till frågan om social dumpning, till exempel länsstyrelsernas uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete för att förebygga avhysningar och motverka hemlöshet. Utredningen om skärpta kontroller vid fastighetsförvärv (dir. 2022:93) ska föreslå åtgärder för att skärpa kontrollen vid överlåtelser av fastigheter i syfte att skydda bostadshyresgäster mot oseriösa överlåtelser av hyresfastigheter och hindra att den svenska fastighetsmarknaden utnyttjas för brottslighet.Social dumpning är en komplex fråga som spänner över flera områden. Det handlar bland annat om att kommunerna tolkar och tillämpar socialtjänstlagen och bosättningslagen på olika sätt. Regeringen har för avsikt att i enlighet med Tidöavtalet se över bosättningsregelverket. Goda förutsättningar för mottagande i kommunerna är centralt för att integrationen av nyanlända ska fungera.Slutligen bör framhållas att en stor andel av dem som utsatts för social dumpning har varit nyanlända och att migrationen till Sverige har minskat kraftigt under de senaste åren och ser ut att göra så även framgent.Regeringen är mån om att det finns ett välfungerande samarbete mellan kommunerna och kommer att fortsätta att följa frågan.


Question: Vilka skäl låg till grund för beslutet att lägga ned en pågående utredning om social dumpning?

Answer: Denis Begic har frågat mig vad jag avser att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner, vilka skäl som låg till grund för beslutet att lägga ned utredningen om social dumpning samt vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att stoppa social dumpning.Den som följer interpellationsdebatten och följt tidigare interpellationsdebatter minns kanske att den här frågan har diskuterats två gånger för endast några veckor sedan med nästan likalydande frågeställningar.I tidigare interpellationssvar i riksdagen i februari 2023 har jag svarat att regeringen vid en genomgång och prioritering bland samtliga pågående utredningar beslutat att avsluta utredningen Motverka social dumpning (dir. 2022:56). Samtidigt redogjorde jag för pågående och kommande åtgärder som har relevans för frågan om social dumpning.Det kommunalekonomiska utjämningssystemet utjämnar för skillnader i skattekraft och för kostnadsskillnader som bland annat beror på socioekonomiska faktorer, till exempel utbildnings- och inkomstnivå och vistelsetid i Sverige. Utjämningskommittén (dir. 2022:36), som bland annat tittar på systemet för kostnadsutjämningen, har i uppdrag att analysera om det i tillräcklig grad kompenserar för socioekonomiska faktorer och ska vid behov föreslå ändringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet pågår även andra statliga utredningar och myndighetsuppdrag som har anknytning till frågan om social dumpning, till exempel länsstyrelsernas uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete för att förebygga avhysningar och motverka hemlöshet. Utredningen om skärpta kontroller vid fastighetsförvärv (dir. 2022:93) ska föreslå åtgärder för att skärpa kontrollen vid överlåtelser av fastigheter i syfte att skydda bostadshyresgäster mot oseriösa överlåtelser av hyresfastigheter och hindra att den svenska fastighetsmarknaden utnyttjas för brottslighet.Social dumpning är en komplex fråga som spänner över flera områden. Det handlar bland annat om att kommunerna tolkar och tillämpar socialtjänstlagen och bosättningslagen på olika sätt. Regeringen har för avsikt att i enlighet med Tidöavtalet se över bosättningsregelverket. Goda förutsättningar för mottagande i kommunerna är centralt för att integrationen av nyanlända ska fungera.Slutligen bör framhållas att en stor andel av dem som utsatts för social dumpning har varit nyanlända och att migrationen till Sverige har minskat kraftigt under de senaste åren och ser ut att göra så även framgent.Regeringen är mån om att det finns ett välfungerande samarbete mellan kommunerna och kommer att fortsätta att följa frågan.


Question: Vilka konkreta åtgärder tänker statsrådet vidta för att stoppa social dumpning?

Answer: Denis Begic har frågat mig vad jag avser att göra åt de problem som nu uppdagats i flera kommuner, vilka skäl som låg till grund för beslutet att lägga ned utredningen om social dumpning samt vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att stoppa social dumpning.Den som följer interpellationsdebatten och följt tidigare interpellationsdebatter minns kanske att den här frågan har diskuterats två gånger för endast några veckor sedan med nästan likalydande frågeställningar.I tidigare interpellationssvar i riksdagen i februari 2023 har jag svarat att regeringen vid en genomgång och prioritering bland samtliga pågående utredningar beslutat att avsluta utredningen Motverka social dumpning (dir. 2022:56). Samtidigt redogjorde jag för pågående och kommande åtgärder som har relevans för frågan om social dumpning.Det kommunalekonomiska utjämningssystemet utjämnar för skillnader i skattekraft och för kostnadsskillnader som bland annat beror på socioekonomiska faktorer, till exempel utbildnings- och inkomstnivå och vistelsetid i Sverige. Utjämningskommittén (dir. 2022:36), som bland annat tittar på systemet för kostnadsutjämningen, har i uppdrag att analysera om det i tillräcklig grad kompenserar för socioekonomiska faktorer och ska vid behov föreslå ändringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet pågår även andra statliga utredningar och myndighetsuppdrag som har anknytning till frågan om social dumpning, till exempel länsstyrelsernas uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete för att förebygga avhysningar och motverka hemlöshet. Utredningen om skärpta kontroller vid fastighetsförvärv (dir. 2022:93) ska föreslå åtgärder för att skärpa kontrollen vid överlåtelser av fastigheter i syfte att skydda bostadshyresgäster mot oseriösa överlåtelser av hyresfastigheter och hindra att den svenska fastighetsmarknaden utnyttjas för brottslighet.Social dumpning är en komplex fråga som spänner över flera områden. Det handlar bland annat om att kommunerna tolkar och tillämpar socialtjänstlagen och bosättningslagen på olika sätt. Regeringen har för avsikt att i enlighet med Tidöavtalet se över bosättningsregelverket. Goda förutsättningar för mottagande i kommunerna är centralt för att integrationen av nyanlända ska fungera.Slutligen bör framhållas att en stor andel av dem som utsatts för social dumpning har varit nyanlända och att migrationen till Sverige har minskat kraftigt under de senaste åren och ser ut att göra så även framgent.Regeringen är mån om att det finns ett välfungerande samarbete mellan kommunerna och kommer att fortsätta att följa frågan.


Question: Överväger statsrådet och regeringen insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag får tacka Isak From för interpellationsdebatten!Regeringen avser att fortsätta att öka antalet servicekontor runt om i landet. Jag var själv och invigde ett av dessa nya, förvisso i Malmö kommun men ändock. Vi vet att det även i Malmö liksom i Stockholm finns områden och stadsdelar som även om de inte fysiskt ligger långt ifrån statens olika myndigheter och den service som ges rent kulturellt och mentalt ligger mycket långt ifrån.Därför är det viktigt att vi etablerar servicekontor också i mer socioekonomiskt utsatta områden. Jag vet att det exempelvis planeras ett kontor i Rinkeby, vilket jag tycker är väldigt bra. Jag hoppas nu att både Malmö kommun och Stockholms stad möter upp det med att samordna och kunna erbjuda kommunal service i de centren. Det skulle vara mycket positivt.Samtidigt måste det finnas någon form av besöksunderlag till servicekontoren. Att öppna ett kontor på en plats där man kanske får något besök i veckan kommer inte att vara bärkraftigt. Det kommer inte att vara ett effektivt utnyttjande av statens resurser. Man måste verkligen överväga var de olika kontoren ska placeras.Jag upprepar återigen att staten ska vara närvarande i hela landet. Staten ska finnas i hela landet. Det är viktigt för servicen i hela landet men också för att människor ska kunna bo och verka i hela landet. Vi har jobb runt om i landet. Regeringen följer upp statliga arbetsplatser genom länsstyrelsernas rapporter. Jag vill minnas att nästa rapport kommer i juni. Vi följer naturligtvis det med stort intresse. Det är en viktig fråga. Tack för interpellationsdebatten!Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Överväger statsrådet och regeringen insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka?

Answer: Tack, statsrådet Erik Slottner!Vi förväntar oss att det kommer lite mer. Just nu är signalvärdet från regeringen kanske åt andra hållet när en ny stor myndighet placeras i Stockholm. Det är läge att avisera att man till exempel ska placera statliga servicekontor i ett antal mindre kommuner som i dag saknar statliga servicekontor. De kan kanske placeras i Bjurholm, i Norsjö, i Malå eller någon annanstans.Det finns i varje fall väldigt goda förutsättningar att hitta kommuner någonstans i spannet 112-290. Stockholm är en av de 290. Det är klart att det kommer att vara många statliga jobb i Sveriges huvudstad Stockholm. Det är inte tu tal om det. Men staten behöver också vara synlig och representerad i resten av landet.Det är en bidragande faktor för regional utveckling. Det ger mervärde åt andra delar. Vi socialdemokrater som satt vid regeringsmakten under åtta år vet att man behöver styra myndigheterna. Generaldirektörer tenderar att vilja förlägga sina verksamheter till storstadsområdena eller Stockholm.Man var tvungen att lägga in skrivningar om att Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan skulle finnas i alla kommuner för att de skulle göra det. Det krävs att en regering styr sina myndigheter för att det ska möjliggöras.Sedan ser vi fram emot den skrivelse som ska komma till riksdagen med förslag på åtgärder och vad regeringen tänker sig att göra för att uppfylla det av riksdagen fattade beslutet om sammanhållningspolitiken för Sveriges landsbygd, så att den blir genomförd.


Question: Överväger statsrådet och regeringen insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka?

Answer: Jag har med intresse tagit del av rapporten om utvärderingen av just utlokaliseringspolitiken. Jag noterar också till min glädje att man har sett flera positiva resultat genom att utlokalisera statliga myndigheter. Det är väldigt bra.Jag hade varit orolig om den entydigt hade visat att det varit negativt och att man tappat väldigt mycket kompetens. Det hade varit väldigt tråkigt och bekymmersamt att läsa det. Då hade vi verkligen behövt analysera huruvida vi skulle behöva ändra inriktningen eller inte. Det var glädjande att få del av rapporten.Det gör att också den här regeringen, som jag tidigare har sagt, tycker att det är viktigt att staten ska finnas och vara verksam i hela Sverige. Vi ska ha statliga myndigheter över hela landet.Jag vill också påminna om att 70 procent av alla statliga jobb finns utanför Stockholms län. Ibland kan man få bilden att 70-80 procent finns i Stockholms län, men så är det alltså inte.Visst är det en viss överrepresentation sett till andel av befolkningen. Men det är inte så att Stockholm ligger i topp vad gäller andelen statliga jobb. Vi har betydligt mindre län som ligger högre. Gotland ligger exempelvis bland de översta. Jag vet att Blekinge och Norrbotten också ligger högt upp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet var inte på något sätt meningen att förminska frågan genom att säga att det inte enbart får bli regionalpolitik vid placering av myndigheter utan att det även måste vara en ändamålsenlighet. För mig är myndighetsplacering också en viktig regionalpolitisk insats. Man ska kunna bo och verka i hela landet. Då spelar också statlig närvaro en roll. Precis som interpellanten säger spelar det också en roll för det privata näringslivet.Det handlar om möjligheterna att bo och verka och att flytta till en annan ort. Det handlar också om möjligheten för det privata näringslivet att expandera. Då är det viktigt att staten finns där och erbjuder både jobb och service.I interpellationen finns en specifik fråga om just Utbetalningsmyndigheten. Den var planerad att lokaliseras till Södertälje. Bedömningen gjordes att det var väldigt svårt att få lokaler som var ändamålsenliga utifrån både säkerhetsskäl och dimensionering i Södertälje.För att etableringen av Utbetalningsmyndigheten inte skulle försenas kraftigt valde man att placera den i Stockholm. Men det ska inte ses som någon ny inriktning från regeringens sida att vi nu bara kommer att placera myndigheter i Stockholm framöver.Utbetalningsmyndigheten var ett fall för sig. Man får bedöma myndighet för myndighet. Av olika anledningar valde man att placera Utbetalningsmyndigheten i Stockholm. Men det ska inte tas till intäkt för att regeringen nu avser att placera alla nya myndigheter i Stockholm. Så är det absolut inte.


Question: Överväger statsrådet och regeringen insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka?

Answer: Det finns fler skäl än bara regionalpolitiska hänsyn. I Riksrevisionens granskning framkommer att lokaliseringar ute i landet har varit väldigt lyckade. Erik Slottner tar själv upp att delar av en myndighet kan förläggas på annan ort. Ute i landet kan man få billigare lokalkostnader, men framför allt är det långsiktigt bättre då personalomsättningen oftast är lägre där. Man får större kontinuitet i verksamheten om den är placerad i Lycksele, Gällivare, Karlstad eller någon annanstans ute i landet. Man får oftast bättre resultat, bättre arbetsmiljö och lägre personalomsättning, och dessutom får staten ut mer ur varje satsad krona samtidigt som man får mer statlig service till medborgarna.Det handlar därför om långt mycket mer än bara regionalpolitiska hänsyn. Det finns också en kostnad för staten som man bör beakta. Det här handlar om ekonomi men också om staten som arbetsgivare. Vi som bor i mindre kommuner ser en viktig faktor i att statliga arbetstillfällen kan möjliggöra privat etablering. Matchningsproblematiken i norra Sverige är just nu jättestor. Industrin söker med ljus och lykta efter folk att anställa. Om en familj ska flytta till Västerbotten för att ta ett nytt jobb kanske det bara är en i familjen som kan ta jobb inom industrin medan den andra har sin erfarenhet och kompetens från en statlig förvaltning. Där kan en insats som denna möjliggöra industrin och den gröna omställningen.Detta är perspektiv som regeringen måste ha med sig i arbetet för att staten ska finnas närvarande i hela landet.


Question: Överväger statsrådet och regeringen insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka?

Answer: Till att börja med finns det ingen ändrad inriktning hos den nya regeringen vad gäller dessa frågor. Vi vill att staten ska finnas och vara verksam i hela landet. Staten ska ha ett ansikte i hela landet. Medborgare ska oberoende av var de bor i landet kunna känna att staten finns till hands för dem. Man ska inte känna sig övergiven av staten för att man bor på ett visst ställe eller i en viss kommun i landet. Det är väldigt viktigt att slå fast det.Samtidigt måste myndighetsplaceringar vara ändamålsenliga. Regionpolitiska hänsyn är en parameter att ha med sig vid placering av myndigheter, men myndighetsplacering kan inte enbart vara en regionalpolitisk åtgärd för att få ut verksamhet utanför de större städerna. Myndighetsplaceringar måste vara ändamålsenliga, och där ska många parametrar spela roll, bland annat regionalpolitik.Jag vill vidga detta något. Man kanske inte alltid behöver välja en enda plats för en myndighet. Vi har flera exempel på att en myndighets huvudkontor finns på en ort, medan andra kontor, satellitkontor, finns runt om i landet. Det är en intressant modell som vi kanske skulle kunna använda för fler myndigheter i fall där det av olika skäl är svårt att placera hela myndigheten på en mindre ort. Då kan man kanske ändå placera delar av myndigheten på en mindre ort.Jag ser mycket positivt på statens servicekontor och på Statens servicecenters verksamhet. Antalet statliga servicekontor har ökat i snabb takt under de senaste åren. Jag tycker att det är en väldigt bra åtgärd.Det har nu gjorts en utvärdering av de statliga servicekontoren. Vi ska återkomma till riksdagen med en skrivelse som svar på rapporten. Jag tror att vi kan utveckla servicekontoren ännu mer. Det är ju en verksamhet som har ökat i snabb takt på kort tid. Jag ser som sagt väldigt positivt på detta. Regeringen har ingen annan avsikt än att låta de statliga servicekontoren öka enligt den plan som lagts fast sedan tidigare. Vi ser även på om det finns fler myndigheter som kan erbjuda sina tjänster på de statliga servicekontoren som ett led i att ytterligare utveckla dem. Jag tror att det finns en väldig potential i att göra som exempelvis Malmö och Örebro där man samlokaliserar statens servicekontor med olika slags kommunal service. På så vis samlar man den lokala offentliga verksamheten på en plats. Därigenom får man dels samordningsvinster, dels lägre hyreskostnader och dels ökat besöksantal, vilket gör att man får ett underlag för både de kommunala och de statliga tjänsterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet här är några av de åtgärder som regeringen avser att vidta för att stärka statliga myndigheters lokala förankring.


Question: Överväger statsrådet och regeringen insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka?

Answer: Jag tackar statsrådet Erik Slottner.Jag läste att regeringens nya utbetalningsmyndighet kommer att placeras i Stockholm, och det är därför utgångspunkten för min interpellation. Det här är en ganska stor ny myndighet, och det fick mig att fundera över om den nya regeringen har ändrat inställning till den lokaliseringsprincip som riksdagen angav i och med att propositionen om en sammanhållen politik för Sveriges landsbygder behandlades. Utgångspunkten i den var att staten ska finnas och växa i hela landet, att nya myndigheter i huvudsak ska placeras utanför Stockholm och att fler statliga arbetstillfällen ska möjliggöras i hela landet.I mitt eget hemlän Västerbotten finns ganska hög statlig närvaro, särskilt i Umeå som är universitetsstad men även i Skellefteå och kanske Lycksele. I övriga tolv kommuner är den statliga närvaron betydligt glesare. Några kommuner har dock fått möjlighet att prova att ha ett statligt servicekontor, och de har relativt god erfarenhet av det. Som Erik Slottner säger i sitt svar har hittills dock bara 112 av 290 kommuner statliga servicekontor.För oss socialdemokrater är det intressant att få höra hur den nya regeringen tänker i dessa frågor. Som jag ser det finns det egentligen inga hinder i Tidöavtalet, som regeringspartierna tillsammans med Sverigedemokraterna har förbundit sig till, för detta. Inget säger att man måste motverka den av riksdagen fastlagda strategin att fler myndigheter ska förläggas i resten av landet och att statliga arbetstillfällen ska skapas i hela landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerGrunden för ett sammanhållet och fungerande samhälle är att staten, regionen, kommunerna och näringslivet kan verka tillsammans på en ort. Det gör det möjligt också för till exempel arbetslösa, sjukskrivna och nyanlända - alla de som särskilt behöver staten och statens insatser - att antingen komma tillbaka till arbetslivet, komma tillbaka från sjukskrivning eller komma ut i arbetslivet när man är nyanländ i Sverige. Det kan även gälla en sådan enkel sak som att kunna hämta ut passet lätt. Polisen är en statlig myndighet som är väletablerad och som skulle kunna ta en större del. Men många människor, särskilt i mindre kommuner som exempelvis Sorsele, måste åka väldigt långa sträckor för att hämta ut sitt pass.Jag tycker att den nya regeringen behöver svara på vad den egentligen vill göra för att staten ska finnas i hela landet.


Question: Överväger statsrådet och regeringen insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka?

Answer: Isak From har frågat mig om jag och regeringen överväger insatser för att statens närvaro i resten av landet ska öka, och i så fall vilka.Regeringen anser att en utvecklad statlig närvaro och service i hela landet är viktig och bidrar bland annat till att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen.Som civilminister ansvarar jag för bland annat Statens servicecenter och de statliga servicekontoren. De statliga servicekontoren erbjuder myndighetsservice till gagn för enskilda och företag runt om i landet. Servicekontorsverksamheten bedrevs under 2022 på 129 servicekontor. Dessa kontor är lokaliserade i 112 av landets 290 kommuner.Antalet kontor runt om i landet är en viktig fråga, men regeringen arbetar även på andra sätt för att utveckla servicekontorsverksamheten. Regeringen bedömer exempelvis att det kan finnas ytterligare möjligheter för servicekontor och kommuner att samverka för att kunna erbjuda enskilda och företag en mer samlad service på fler platser. I Malmö kommun och Örebro kommun har sådan samverkan under 2022 gått från pilotprojekt till långsiktig samverkan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerRegeringen följer även spridningen av de statliga arbetstillfällena i landet genom länsstyrelsernas årliga uppföljningar. Den senaste uppföljningen visar att antalet sysselsatta i statlig sektor har ökat i alla län utom tre under tidsperioden 2016-2020. Storstadslänen stod för drygt hälften av antalet sysselsatta i den statliga sektorn 2020. När det gäller statliga arbetstillfällen i förhållande till befolkningsmängd hamnar dock storstadslänen längre ned på listan.Regeringen utgår i styrningen av de statliga myndigheterna från att delegering av beslut i arbetsgivarfrågor och frågor rörande den interna organisationen främjar en effektiv statsförvaltning. Samtidigt har regeringen ett ansvar att överblicka konsekvenserna av de enskilda myndigheternas beslut för den statliga närvaron i stort. Regeringen ställer därför krav när det gäller hur myndigheterna ska hantera beslut om sin lokalisering samt när det gäller de statliga myndigheternas ansvar i det regionala utvecklingsarbetet. Myndigheterna ska bland annat, när det är lämpligt, i sin verksamhet i så stor utsträckning som möjligt ta hänsyn till regionala förutsättningar och beakta möjligheterna till decentralisering när de planerar sina verksamheter.Avslutningsvis vill jag lyfta fram att Riksrevisionen nyligen har granskat både de statliga servicekontoren och regeringens beslut om lokalisering av myndigheter utanför Stockholm. Med anledning av detta kommer regeringen att återkomma till riksdagen med skrivelser i april respektive juni.


Question: Har statsrådet vidtagit några åtgärder med anledning av de uppgifter som framkom i Uppdrag granskning, och i så fall vilka?

Answer: Tack så mycket, Nadja Awad, för en viktig interpellation! Jag gläds åt varje tillfälle då Vänsterpartiet och frihet nämns i samma sammanhang.Utgångspunkten vid en internationell adoption är alltid och ska alltid vara barnets bästa och att tillvarata barnets rättigheter. Som jag tidigare har sagt är det berörda stater som har ansvar för att säkerställa rättssäkerheten och att barnets bästa tillgodoses i varje del av adoptionsprocessen. Staten, också den svenska staten, måste göra allt man kan för att garantera att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Barnkonventionen och Haagkonventionen är viktiga delar i detta.Jag och regeringen tar frågor som rör oegentligheter eller misstänkta oegentligheter i samband med internationella adoptioner på största allvar. Jag kan försäkra interpellanten att regeringen och jag kommer att fortsätta följa denna fråga väldigt noga.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att eventuellt kunna skärpa tillsynen över de svenska adoptionsorganisationerna?

Answer: Tack så mycket, Nadja Awad, för en viktig interpellation! Jag gläds åt varje tillfälle då Vänsterpartiet och frihet nämns i samma sammanhang.Utgångspunkten vid en internationell adoption är alltid och ska alltid vara barnets bästa och att tillvarata barnets rättigheter. Som jag tidigare har sagt är det berörda stater som har ansvar för att säkerställa rättssäkerheten och att barnets bästa tillgodoses i varje del av adoptionsprocessen. Staten, också den svenska staten, måste göra allt man kan för att garantera att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Barnkonventionen och Haagkonventionen är viktiga delar i detta.Jag och regeringen tar frågor som rör oegentligheter eller misstänkta oegentligheter i samband med internationella adoptioner på största allvar. Jag kan försäkra interpellanten att regeringen och jag kommer att fortsätta följa denna fråga väldigt noga.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att kunna pausa adoptionerna till Sverige för att säkerställa en rättssäker adoptionsprocess med anledning av det som har avslöjats om adoptioner från Serbien?

Answer: Tack så mycket, Nadja Awad, för en viktig interpellation! Jag gläds åt varje tillfälle då Vänsterpartiet och frihet nämns i samma sammanhang.Utgångspunkten vid en internationell adoption är alltid och ska alltid vara barnets bästa och att tillvarata barnets rättigheter. Som jag tidigare har sagt är det berörda stater som har ansvar för att säkerställa rättssäkerheten och att barnets bästa tillgodoses i varje del av adoptionsprocessen. Staten, också den svenska staten, måste göra allt man kan för att garantera att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Barnkonventionen och Haagkonventionen är viktiga delar i detta.Jag och regeringen tar frågor som rör oegentligheter eller misstänkta oegentligheter i samband med internationella adoptioner på största allvar. Jag kan försäkra interpellanten att regeringen och jag kommer att fortsätta följa denna fråga väldigt noga.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Har statsrådet vidtagit några åtgärder med anledning av de uppgifter som framkom i Uppdrag granskning, och i så fall vilka?

Answer: Som jag sa inledningsvis gläds jag ändå över att regeringen säger att man tar detta på allvar och att staten så långt som möjligt ska säkerställa att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Men jag hör inga förslag till vidare åtgärder. Man vill vänta in utredningen, och det kan jag respektera - det var ju Vänsterpartiet som säkerställde att den kom till stånd.Men att det inte finns några indikationer på att MFoF:s tillsynsrapporter om adoptioner som har förmedlats via Adoptionscentrum ens lyfter någon uppgift om de misstänkta oegentligheterna under adoptionsprocesserna vid adoptioner från Serbien till Sverige oroar mig väldigt starkt. Det enda Vänsterpartiet vill är att regeringen och staten säkerställer att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt - att man efterlever ansvaret att säkerställa rättssäkerheten och barnets bästa i varje del av adoptionsprocessen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMen om detta - att man vill avvakta - är det svar som regeringen och statsrådet vill ge vill jag tydliggöra att denna passivitet omöjligen kommer att säkerställa att de tillsynsrapporter som utarbetas fyller den viktiga funktionen att lyfta upp om det framkommer någon typ av information om att de adoptionsutredningar som görs inte är rättssäkra. Det gör mig väldigt oroad för att socialtjänstministern och regeringen inte kommer att vidta några åtgärder i denna fråga.


Question: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att eventuellt kunna skärpa tillsynen över de svenska adoptionsorganisationerna?

Answer: Som jag sa inledningsvis gläds jag ändå över att regeringen säger att man tar detta på allvar och att staten så långt som möjligt ska säkerställa att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Men jag hör inga förslag till vidare åtgärder. Man vill vänta in utredningen, och det kan jag respektera - det var ju Vänsterpartiet som säkerställde att den kom till stånd.Men att det inte finns några indikationer på att MFoF:s tillsynsrapporter om adoptioner som har förmedlats via Adoptionscentrum ens lyfter någon uppgift om de misstänkta oegentligheterna under adoptionsprocesserna vid adoptioner från Serbien till Sverige oroar mig väldigt starkt. Det enda Vänsterpartiet vill är att regeringen och staten säkerställer att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt - att man efterlever ansvaret att säkerställa rättssäkerheten och barnets bästa i varje del av adoptionsprocessen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMen om detta - att man vill avvakta - är det svar som regeringen och statsrådet vill ge vill jag tydliggöra att denna passivitet omöjligen kommer att säkerställa att de tillsynsrapporter som utarbetas fyller den viktiga funktionen att lyfta upp om det framkommer någon typ av information om att de adoptionsutredningar som görs inte är rättssäkra. Det gör mig väldigt oroad för att socialtjänstministern och regeringen inte kommer att vidta några åtgärder i denna fråga.