Question: Vilka åtgärder vidtog ministern inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten?

Answer: Tack, Marielle Lahti, för en viktig och angelägen interpellation! Jag uppskattar de konstruktiva förslagen från Miljöpartiet och från ledamoten i det här avseendet.Låt mig också vara väldig tydlig med att även totalförsvaret naturligtvis har ett stort behov av en säker elförsörjning. Vi är fullt medvetna även på Försvarsdepartementet om att elproduktionen behöver växa och att även vindkraften kommer att vara en central och växande del i det arbetet. Jag tycker att det är viktigt att slå fast detta. Försvarsmakten påpekar också i sitt 24 oktober-underlag att detta är en viktig del. De understryker även i sitt underlag vikten av planerbar och väderoberoende el, så det är viktigt att slå fast och ägna kraft åt detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerNär kommer regeringen att återkomma i frågan? Det är en legitim fråga, men det är inte jag och Försvarsdepartementet som avgör det. Frågan bereds nu inom Regeringskansliet, och vi har fått bra underlag från Försvarsmakten och från FOI. Även Havs- och vattenmyndigheten har lämnat underlag, och frågan bereds nu på Klimat- och näringslivsdepartementet.Avslutningsvis: Vi vill alla agera snabbt. Jag kan konstatera att också Miljöpartiet har varit i regeringsställning under en längre tid, och vi äger alla en skuld till att saker inte funkar tillräckligt bra. Jag kommer att vädja till alla för att hitta en konstruktiv dialog så att vi får snabba, effektiva och förutsägbara processer för att hitta en effektiv samkraft när vi samtidigt ska bygga ut vindkraften och Försvarsmakten. Jag ser fram emot en fortsatt dialog också med oppositionen i frågan.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Vilka åtgärder vidtog ministern inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten?

Answer: Tack, ministern, för svaret!Jag delar helt din bild att det också finns andra obstruerande moment som man behöver hantera.Det var glädjande att höra att man tillsätter mer resurser och just har den geografiska spridningen för att kunna säkerställa att man har tillräcklig kapacitet för att hantera ärenden som kommer in. Det är också glädjande att höra att det finns intresse att bena i sekretessfrågan och utreda den så att det blir mer effektivt.Jag vill återkomma till ingången till min interpellation. Det handlar om Sveriges klimatmål, näringslivsutveckling och förmågan att elektrifiera i den utsträckning som vi har ambitioner att göra.Vi vet att behovet av el kommer att fördubblas redan till år 2035. Stora delar av vår kraftproduktion i dag når sin tekniska livslängd. Vi kommer att behöva ersätta existerande produktion och ha nyproduktion.Vi behöver kort sagt enorma mängder energi. Det kan tillgodoses genom energieffektivisering och flexibilitet. Men vi behöver också ha mer ny energiproduktion.Det enda kraftslag som har både tekniska och ekonomiska potentialer att möte den utmaningen på den tiden är vindkraften. Oavsett vad man tycker om kärnkraften är det ett faktum att Sveriges elbehov nästkommande decennium inte kommer att kunna tillgodoses med hjälp av ny kärnkraft.Därför vill jag avsluta med en fråga till försvarsministern. För att inte riskera att stoppa utvecklingen både när det gäller näringsliv, elektrifiering och så vidare - när kan vi se förslag på ändrade processer så att vi hittar ett mer effektivt sätt att jobba tillsammans myndigheterna emellan, med energibolagen och framför allt med Försvarsmakten?


Question: Vilka åtgärder vidtog ministern inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten?

Answer: Jag utesluter inte möjligheten att kunna stärka instruktionen om det är vad som behövs. Men jag tycker att Försvarsmakten arbetar hårt med de här frågorna och har ett seriöst intentionsdjup.Jag anförde tidigare den rapport som vi fick den 24 oktober i fjol. Det man har gjort i samverkan med Statens energimyndighet är att lägga ett stort uppdrag på FOI för att få ett jämförandeperspektiv. Det är en omfångsrik rapport som FOI jobbade med ett par år. Jag manar verkligen till en läsning av den. Den är inspirerande, och man ser också hur andra länder gör.Det är möjligt att man inte behöver ändra instruktionen. Men det är ännu viktigare att tillsätta resurser till Försvarsmakten så att man får ned handläggningstiderna. Målet måste vara snabbare, effektivare och förutsägbara processer, och det säger även Försvarsmakten är deras mål.Ett uttryck för att Försvarsmakten tar detta på allvar är att man nu håller på att rekrytera till ett femtontal tjänster på de fyra olika militärregionerna för att korta ned handläggningstiderna. Jag tror att det är en väldigt viktig åtgärd att göra för att vi ska kunna få de här snabba och effektiva processerna.Det gäller att inte mållåsa bara vid försvarsintresset eller energiintresset. Det gäller att verkligen på allvar arbeta för samexistens när både vindkraften ska växa och Försvarsmakten ska växa samtidigt.Den andra dimensionen som är viktig, och som Marielle Lahti också tar upp, är frågan om sekretess. Det är svårt. Det har till del att göra med krigsplanering. Vi ska vara medvetna om att främmande makt nu uppvaktar och bedriver underrättelseinhämtning. Då kan man komma in på saker som kan vara väldigt känsliga. Som jag sa förut kan det påverka sjölägesbild och luftlägesbild. Det har i grunden att göra med att det kan påverka Försvarsmaktens sensorer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDärför har också regeringen gett ett uppdrag, som Marielle Lahti kanske vet, till länsstyrelserna och Statens energimyndighet att arbeta med sekretessfrågorna så att vi kan komma vidare i de frågorna. Jag förstår precis vad Marielle Lahti säger om att man bara lägger en död hand med att det blir sekretess.Min erfarenhet efter att ha jobbat en del med Försvarsmakten med detta är att den också ser ett behov av att lösa ut sekretessfrågan så att man på ett rimligt sätt kan motivera varför det blir avslag. Återigen bör målsättningen vara snabbare, effektiva och mer förutsägbara slutsatser. Försvarsmakten arbetar hårt med frågan.Avslutningsvis vet Marielle Lahti att det naturligtvis inte bara är Försvarsmakten som sätter begräsningar när det kommer till utbyggnaden av vindkraft. Det handlar också om, som Marielle Lahti vet bättre än jag, kommuner och olika typer av naturintressen som påverkar. Det är en balans mellan de olika övervägandena.


Question: Vilka åtgärder vidtog ministern inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten?

Answer: Tack så mycket, ministern, för ett uttömmande svar på frågan!Jag vill gå tillbaka till varför det är viktigt att skyndsamt agera för att säkerställa att Försvarsmakten inte riskerar att bli en propp för den utbyggda energiproduktionen i Sverige.Jag har själv jobbat i energibranschen väldigt många år och gör det fortfarande när jag inte är här. Här upplever jag att energibranschen talar med en gemensam röst. Försvarsmaktens förhållningssätt nu till de här processerna är ohållbar. Det gäller både produktion och utbyggnad av ledningar. Det är alla steg från ax till limpa.Vi menar att politiken måste ge Försvarsmakten en tydligare instruktion att arbeta med energibolagen. Därför återkommer jag igen till regleringsbrevet som ett viktigt verktyg, även om jag hör att ni även har det i själva instruktionen.Förutsättningar behöver också ges till Försvarsmakten att kunna göra det. Jag förstår att det blir en ohållbar situation om man får ansökningar från hela Sverige och kanske inte har förutsättningar att kunna hantera alla. Sedan går inte alla ansökningar vidare heller. Det är viktigt att titta på processen och hitta bättre förutsättningar också där.Det är sant att vi primärt måste ta hänsyn till Sveriges försvar. Vi är helt eniga där. Det får inte riskeras. Men jag vill ge ett exempel på vad det är för typ av processer och beslut som försvårar utbyggnaden.Vindkraftsbolagen behöver i dag ansöka hos Försvarsmakten om ett så kallat sjömätningstillstånd. Det behöver man av två orsaker. Dels för att göra ett underlag till länsstyrelserna om vilken miljöpåverkan som anläggningen får, dels för att kunna bygga fundamentet så småningom.Vad det betyder i praktiken är att bolagen mäter sammansättningen i havsbotten på en punkt på ungefär fem kvadratkilometer. Det är alltså en väldigt liten mätpunkt. I dagsläget nekar Försvarsmakten allt som oftast vindkraftsbolagen tillståndet, som är helt avgörande för att kunna fortsätta processen på ett ansvarsfullt sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerArgumentet är att det är geografiskt känslig information. Jag har respekt för det. Men jag vill ändå komma tillbaka till att det är en punkt på fem kvadratkilometer. Det är viktigt att komma ihåg att i det här fallet har Försvarsmakten möjlighet att censurera den information som vindkraftsbolagen får fram om man bedömer att det trots den lilla punkten på den relativt stora ytan innebär en säkerhetsrisk.I vissa fall är det så att bolagen vittnar om att Försvarsmakten när man får reda på att sjömätningstillståndet avser vindkraftsetableringar avslår ansökan direkt. Man har också meddelat skriftligt: Ni kommer ändå att få nej senare i processen, så därför får ni inte tillståndet nu.Det känns inte rättssäkert. Precis som ministern sa går det bevisligen i andra länder att jobba mer effektivt med de här frågorna. Det gäller till exempel Finland, Danmark och Norge. Där har man hittat lösningar, och de ligger mycket i processen, som du sa.Tysklands försvarsmakt jobbar till exempel med att samla in betydligt mer information om projekten för att få bättre möjlighet att hitta lösningar så att man blir en del av processen snarare än något annat. Remisserna är inte heller binära. Man lägger en grund för att hitta gemensamma lösningar.Med det vill jag igen återkomma till försvarsministern och fråga: Ser du ett behov av att stärka instruktionen på annat sätt än ni redan gjort för att säkerställa att vi får den energiproduktion vi behöver till havs?


Question: Vilka åtgärder vidtog ministern inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten?

Answer: Jag tackar Marielle Lahti för interpellationen, som verkligen är angelägen.Låt mig återkoppla till kärnuppgiften för Försvarsmakten. Jag uppskattar att Marielle Lahti tar fasta på det utmanande uppdrag som ligger framför Försvarsmakten. Man ska växa samtidigt som vindkraften behöver växa. Försvarsmaktens huvuduppgift är att försvara Sverige mot ett väpnat angrepp. När man bereder detta får man väga in riksintressena. Det kan konstateras att förekomsten av vindkraft kan påverka Försvarsmaktens operativa förmåga. Det handlar om sjölägesbild, luftlägesbild och förutsättningarna för att bedriva övningsverksamhet och låghöjdsflygning. Det här är en parameter som man behöver förhålla sig till, framför allt i ljuset av det mycket allvarliga säkerhetspolitiska omvärldsläge som nu råder.Marielle Lahti ställer frågan varför detta inte finns med i regleringsbrevet. Det fanns med i regleringsbreven för 2020, 2021 och 2022. Vi har fått ett mycket omfångsrikt underlag av Försvarsmakten. Försvarsmakten lämnade in ett underlag den 24 oktober. Det är en mycket gedigen och genomarbetat rapport. Med utgångspunkt från det är det rimligare att vi nu skrider till verket och agerar snarare än att vi återkommande lägger in saker i regleringsbrevet.Det är själva skälet till att regeringen nu har möjlighet att agera på underlaget. Jag ska inte föregripa den beredningsprocessen. Men jag tycker att underlaget som Försvarsmakten har levererat har varit intressant. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerEn av de aspekter som Försvarsmakten lyfter fram, och som jag tycker är klokt, är att titta på att man har störst möjlighet att påverka i planeringsprocessen snarare än i tillståndsprocessen. Här finns också skäl att titta på hur andra länder har organiserat sig. Det handlar till exempel om Storbritannien och även Danmark. Där har man mer förutsägbara och effektiva processer. Det är en viktig parameter att ha med.Den andra parametern som jag skulle vilja påtala är att Försvarsmakten har i uppgift i sin instruktion att medverka till beredningen av ärenden rörande vindkraft. Av 5 b § i instruktionen framgår att det är Försvarsmakten som till Regeringskansliet årligen ska redovisa myndighetens medverkan i beredningen av ärenden rörande vind- och vågkraft samt de åtgärder myndigheten har vidtagit för att bidra till att nå nationella planeringsramar för vindkraft.Försvarsmakten har redan detta uppdrag i instruktionen. I stället för att vi bara lägger in saker i regleringsbrevet finns det nu bättre förutsättningar för oss att agera.


Question: Vilka åtgärder vidtog ministern inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten?

Answer: Jag tackar så mycket för svaret. Det gläder mig att försvarsministern lyfter fram behovet av att myndigheter samarbetar för att få en bättre fungerande process för den havsbaserade vindkraften. Det gläder mig också att försvarsministern säger att utbyggnaden av det militära försvaret och energiomställningen behöver ske parallellt. Samtidigt måste jag medge att jag blir lite förbryllad. Om försvarsministern nu tycker att detta är så viktigt, varför har då de skrivningar som tidigare styrde Försvarsmakten mot att beakta elektrifieringen i sitt arbete tagits bort?Försvarsmakten har i dagsläget kanske det allra svåraste uppdraget bland svenska myndigheter inför kommande decennium: att försvara Sverige i en tid av osäkerhet och krig i Europa. Vi är helt överens om det. Men som försvarsministern också påpekar ingår ett ansvar för totalförsvaret, där även trygg energiförsörjning ingår. En naturlig följd av det borde vara att en utbyggd svensk energiproduktion vore en prioriterad fråga för myndigheten.Tyvärr är sanningen i dag en annan. Företag efter företag på den konkurrensutsatta marknaden vittnar om samma sak: Försvarsmakten är tyvärr i dag en av de största utmaningarna mot utbyggnation av svensk elproduktion. Vi får rapporter om bristande samarbetsvilja, oändligt långa ledtider, oförutsägbarhet och en rättsosäker handläggning. Det innebär att Försvarsmakten i dag gör utbyggnaden av vindkraft onödigt svår, dyr och långsam. Det är inte riktigt den typ av samarbetsvilja myndigheter emellan som statsrådet refererar till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerHär vill jag vara tydlig med att jag inte försöker skuldbelägga vare sig Försvarsmakten eller personer som arbetar med handläggning av ärenden. Det jag försöker göra är att belysa en stor utmaning som i förlängningen riskerar att skapa enorma problem för svenskt näringsliv och elektrifieringen som helhet.Även om svenska myndigheter är oberoende är det regeringens uppgift att styra myndigheternas arbete. Försvarsmaktens motvilja mot att arbeta för att främja svensk vindkraft avspeglar därmed i praktiken regeringens hållning - det ska vara svårare och dyrare och ta längre tid att bygga vindkraft.Ministern ord är fina. Jag hade kunnat säga dem själv. Men än en gång talar verkligheten sitt tydliga språk. När försvarsministern fick makten valde han att plocka bort den formella styrning som uppdrog åt Försvarsmakten att arbeta för ökad energiproduktion. Jag noterar att försvarsministern inte svarat på detta. Därför väljer jag att ställa denna fråga igen. Om det är så att försvarsministern vill se ökat samarbete myndigheter emellan och vill att utbyggnaden av energiproduktion ska ske parallellt med utbyggnaden av det militära försvaret, varför väljer man då att ta bort dessa skrivningar från Försvarsmaktens regleringsbrev? Och varför går man inte vidare med de regeringsuppdrag som Försvarsmakten tidigare fått om att främja samexistens mellan Försvarsmaktens och energibolagens verksamheter?De senaste årens händelser talar klarspråk. Ökad energiproduktion måste vara en prioriterad säkerhetspolitisk fråga.


Question: Vilka åtgärder vidtog ministern inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten?

Answer: Marielle Lahti har frågat energi- och näringslivsministern vilka åtgärder ministern vidtog inom sitt ansvarsområde för att säkerställa att skrivningarna i Försvarsmaktens regleringsbrev som syftade till att främja Sveriges utbyggnad av energiproduktion skulle finnas kvar även i årets regleringsbrev för Försvarsmakten.Arbetet inom regeringen är så organiserat att det är jag som kommer att svara på interpellationen.Försvarsmaktens huvuduppgift är, enligt instruktion, att försvara Sverige mot ett väpnat angrepp. Under de senaste åren har Försvarsmaktens uppdrag förändrats i och med försvarsbesluten 2016 och 2020. Fokus på att bygga upp förmåga till territoriellt försvar mot en kvalificerad motståndare har ökat, liksom behovet av detta. Rysslands invasion av Ukraina har ytterligare påskyndat detta arbete. För att lösa myndighetens uppdrag är Försvarsmakten, liksom övriga myndigheter inom totalförsvarets militära del, beroende av möjligheten att använda mark- och vattenområden, anläggningar och infrastruktur på ett ändamålsenligt sätt. Den tillväxt och förmågeökning som i dag pågår och fokuset på nationellt försvar förstärker detta behov ytterligare. Försvarsmakten har under några år i regleringsbreven fått i uppdrag att redovisa hur man arbetar med samexistensfrågor. Av redovisningarna framgår bland annat att Försvarsmaktens möjligheter att bidra till utbyggnaden av vindkraft är störst i planeringsskedet, där staten utreder mark- och vattenområdens lämplighet för vindkraft. Vikten av att staten tar ett mer aktivt ansvar i planeringsskedet är också något som nu senast Havs- och vattenmyndigheten lyft fram i sitt svar på regeringsuppdraget att utreda samt föreslå författningsförslag gällande havsbaserad vindkraft och reglering av frågan om att erhålla exklusiv rätt till etablering när det finns flera sökande inom ett visst område. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSamarbeten mellan myndigheterna inom ramen för planeringsprocessen innebär, anser Försvarsmakten, generellt en bättre hushållning med statens resurser, ökad förutsägbarhet och färre osäkerheter.Parallellt med Försvarsmaktens tillväxt och ett i samhället ökat fokus på totalförsvar pågår även en energiomställning och en ökning av energibehovet. Behovet av el i Sverige ökar och kommer att fortsätta öka. Sverige behöver producera mer el. Enligt Tidöavtalet bör planeringen för ökad elanvändning utgå från ett nu prognostiserat elbehov på minst 300 terawattimmar 2045.Utbyggnaden av det militära försvaret och energiomställningen behöver utifrån av riksdag och regering beslutade mål ske parallellt. Härvid är det centralt att alla samhällsintressen bidrar konstruktivt för att hitta lösningar. Där det är möjligt, med hänsyn tagen till försvaret av Sverige, tillstyrker Försvarsmakten vindkraftsparker även till havs. Några exempel i närtid är de havsbaserade vindkraftsparkerna Kriegers flak i södra Östersjön, Storgrundet och Utposten 2 i Gävleborgs län samt Stora Middelgrund utanför Hallands län.Det är av stor vikt att utifrån båda dessa samhällsintressen åstadkomma ett hållbart och effektivt nyttjande av mark- och vattenområden utan att försaka Försvarsmaktens intressen och möjligheter att nå av riksdag och regering beslutade mål. Ytterst handlar det om att möjliggöra för Försvarsmakten att försvara Sverige och svenska intressen.


Question: Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft?

Answer: Tack, ledamoten Järrebring, för en viktig diskussion om en fråga som påverkar väldigt många i större utsträckning än vad man kanske är medveten om. Det är väldigt viktigt att vi arbetar för att få till en friskare luft i vårt land och för att få en helt frisk luft i vårt land. Vi har också ett miljökvalitetsmål om frisk luft som Sverige och regeringen arbetar mot. Naturvårdsverket gör det tydligt att vi är på god väg att nå detta mål. Vi arbetar på inslagen väg och kommer förhoppningsvis snart att nå det mål vi har.Samtidigt, herr talman, sker ett arbete på EU-nivå där vi arbetar med luftkvalitetsdirektiv och med regleringar av vår transport som kommer att bidra till luftkvaliteten i hela Europa på många olika sätt. Det är där vi nu lägger krutet, samtidigt som vi i Regeringskansliet självklart tittar på alla kloka rapporter som Naturvårdsverket så förtjänstfullt förser oss med.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft?

Answer: Jag vet inte om jag förstod bättre för att jag hörde det en gång till eller om ministern var tydligare, men nu förstod jag i alla fall. Det är bra.Utgångspunkten för min interpellation var att ambitionsnivån är för lågt satt. Ambitionsnivån måste ju mätas på något sätt, och mätningen sker utifrån halterna. Tidigare gjorde man bedömningen, utifrån de vetenskapsunderlag man hade, att vissa halter var tillräckligt låga, och därigenom satte man ett mätvärde: Så här följer vi upp om vi har nått frisk luft eller inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerNu konstaterar vi att de halterna är för höga. Då blir det lite märkligt om man förhåller sig till den ambitionsnivå som är satt, och som vi nu vet är för lågt satt, och säger att det är den vi fortsatt ska försöka nå. Då når vi ju inte den verkliga ambitionsnivån: att undvika att människor dör i förtid på grund av dålig luft.Då återkommer jag till min fråga - jag får väl ställa den på ett något annorlunda sätt - om inte ministern kan överväga att ändra ståndpunkt i denna fråga och titta över vilka skärpningar som faktiskt behöver ske när det gäller halterna för viktiga föroreningar jämfört med våra gällande mål så att vi faktiskt kan nå upp till den ambitionsnivå som vi varit överens om tidigare när det gäller frisk luft.


Question: Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft?

Answer: Jag förstår ledamoten Järrebrings förvirring kring vad det är som faktiskt gäller här.Låt mig vara väldigt tydlig. Vi har ett miljökvalitetsmål om frisk luft som innebär att luften ska vara så ren att människors hälsa, djur, växter och kulturvärden inte skadas. Det är målet. Det är ett mål som är uppsatt, och det är ett mål som har parametrar som vi nu arbetar efter.Naturvårdsverket gör bedömningen att vi är på god väg att nå detta mål, men vi har ännu inte nått det. Att då lägga vikten vid att vi nu ska höja ambitionsnivån och arbeta om det innehåll som finns i den politik vi bedriver för att nå målet om frisk luft är inte vår avsikt i nuläget. Just nu fokuserar vi i stället på att genomföra de åtgärder som tar oss till målet om frisk luft så som det står nu, eftersom vi fortfarande inte har nått det. Det är dock ett av de mål som vi är nära att nå, och vi behöver ytterligare åtgärder för att nå detta mål. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet finns väldigt mycket som man kan göra. Det hade varit spännande att, utöver den semantiska frågan, tala om hur vi lägger upp arbetet.Ledamoten Järrebring och jag är överens om att luftkvaliteten är ett stort problem även i Sverige, herr talman. Nästan 7 000 personer dör årligen av dålig luftkvalitet; detta är en siffra som jag tror att många skulle bli förvånade över. Här finns det ett viktigt arbete att utföra.Avseende WHO:s skärpta riktlinjer och den höjda ambitionen var det väntat att det skulle komma ett sådant här förslag. Naturvårdsverket har nu i en fördjupad rapport föreslagit att preciseringarna ska ses över inom regeringen. Detta förslag bereds, i enlighet med hela rapporten, inom Regeringskansliet.Parallellt med det arbetar vi just nu specifikt för att nå det mål om frisk luft som är uppsatt, så som det är utformat. Där finns det väldigt mycket att ta tag i, herr talman. Det finns väldigt mycket som vi kommer att behöva göra för att nå målet även som det är skrivet just nu. Detta är ett viktigt arbete som bland annat påverkas av intransporten, som jag nämnde tidigare. Där kan vi verkligen se stora fördelar när det gäller de luftföroreningar som finns i Sverige men som kommer från andra länder.Jag hoppas att vi under ordförandeskapet ska kunna nå framgångar som bidrar till att det även i Sverige blir bättre luftkvalitet. Utöver det jag nämnde tidigare är det framför allt diesel, dubb och ved som orsakar de stora problem som vi har med luftkvalitet i Sverige i dag. Det är där vi behöver angripa problemet.Just därför blir elektrifieringen en viktig del i att förbättra vår luftkvalitet, särskilt i tätbebyggda och vältrafikerade områden. Vi är väldigt utsatta för luftföroreningar från andra länder, och det finns sedan länge en tradition - både i tidigare regeringar och i denna regering - av att driva luftfrågorna i alla internationella forum eftersom världen delar på luften, herr talman.Det finns alltså mycket att göra på detta område. Man kan självfallet ta hänsyn till WHO:s skärpta riktlinjer, men det är inte just frågan om ambitionsnivå som vi anser är det viktiga här. Just nu fokuserar regeringen på hur vi på olika sätt kan motverka dålig luftkvalitet i Sverige.


Question: Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft?

Answer: Jag vill inte att vi ska landa i någon form av semantisk diskussion i den här debatten. Ministern lyfte fram att det finns kunskap. Ministern vet också att det från myndigheten Naturvårdsverket finns förväntningar på att man ska precisera detta mål för att nå upp till den ambitionsnivå som var tänkt från början, alltså att nå frisk luft.Vi konstaterar att målen inte har varit tillräckligt ambitiösa och att skadeverkningar finns vid mycket lägre nivåer vid ett antal av dessa partiklar. Om man vill nå den tidigare uppsatta ambitionsnivån är det väl rimligt att man skärper preciseringarna i målet så att vi når den ambitionsnivå om frisk luft som var satt från början.Jag försökte att uttolka vad ministern sa i sitt inlägg nyligen. Är det bara en semantisk skillnad mellan att skärpa målet och att tillgodose de ökade krav på preciseringar i målet som regeringen är emot eller är nöjd med? Målnivån är nu alltför låg i förhållande till ambitionen om frisk luft.Jag vet inte om mitt eget inlägg blev så mycket tydligare, men ministern kanske kan hjälpa mig och försöka att svara på om det i regeringen finns en vilja att faktiskt precisera målnivåerna för att nå frisk luft på riktigt, så att vi får bukt med de 6 000-7 000 personer som helt i onödan dör i förtid.


Question: Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft?

Answer: Ledamoten Järrebring frågade ju om vi avser att skärpa målen för arbetet med frisk luft. På den frågan svarar jag att vi väldigt tydligt arbetar för att nå det målet samt att vi faktiskt är på väg att nå målet och att vi därför väljer att lägga fokus på att fortsätta på inslagen väg och fortsätta arbeta för att lyckas nå målet.Det är alltså inget fel på målets ambitionsnivå; det är inte där vi ser att problemet ligger i det arbete vi utför. Tvärtom är målets ambitionsnivå väldigt hög. Vi är på rätt väg, även om vi ännu inte har nått målet. Det borde därför vara alldeles självklart att vi ska fortsätta arbeta för att nå detta ambitiösa mål, som vi ännu inte har nått men som vi är på god väg att nå, och utföra de insatser som krävs för att vi ska lyckas nå målet och möjliggöra måluppfyllelsen. Det är där regeringen anser att fokus bör ligga nu. Regeringen anser inte att vi bör ändra på målet, för det tar oss inte närmare det vi ska nå.Vi ser en positiv trend. Naturvårdsverkets bedömning är att vi är nära att nå målet, och vi arbetar hårt på inslagen väg. Detta tycker jag är positiva nyheter. Däremot skulle man kunna säga att det finns annat att ta hänsyn till i det långsiktiga perspektivet, bland annat det som ledamoten Järrebring själv tog upp om WHO:s uppdaterade riktlinjer.Förra hösten uppdaterade och skärpte WHO sina riktlinjer för luftkvalitet. Uppdateringen innan dess gjordes år 2005. Det har hänt ganska mycket sedan dess, bland annat i form av vetenskapligt underlag som har tillkommit och som visar på att de negativa hälsoeffekterna både är kraftigare och ses vid lägre halter än vad man tidigare hade beräknat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet var väntat att det utifrån detta föreslås skärpta riktlinjer från WHO. Konsekvenserna av ett sådant beslut och av att Naturvårdsverket i sin utvärdering föreslår att vi ser över detta blir helt enkelt att vi ser över detta och hanterar frågan inom Regeringskansliet. Alla de förslag som kommer i rapporten tittar vi självfallet på.Det sker även ett arbete inom EU som regeringen leder som ordförande. Kommissionens förslag till reviderat luftkvalitetsdirektiv har självklart tagit in WHO:s riktvärden, men man har inte valt att ändra på innehållet utifrån detta. Det är självklart så att man i den bedömning man gör tar hänsyn till uppdaterade riktlinjer från exempelvis WHO, men kommissionen gör en grundlig konsekvensanalys och landar där i ett förslag där normerna skärps betydligt och där man arbetar efter detta för att få en kraftigt förbättrad folkhälsa. Där finns det också stora nyttor i relation till kostnaden.Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi tar hänsyn till positiva hälsoeffekter i stor utsträckning, men vi måste också göra det på ett klokt sätt. Just i detta fall, herr talman, anser inte regeringen att det är ambitionsnivån som är problemet utan att vi ska genomföra de insatser som krävs för att nå de högt uppsatta mål som redan existerar.


Question: Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft?

Answer: Tack, ministern, för svaret! Som framgår av ministerns svar bedöms för första gången möjligheterna finnas för att Sverige ska nå miljökvalitetsmålet om frisk luft. Det är bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMen min tidigare skriftliga fråga och denna interpellation har som utgångspunkt att Världshälsoorganisationen, WHO, har presenterat nya riktlinjer. Senast i Naturvårdsverkets rapport om frisk luft och den fördjupade utvärderingen av Sveriges miljömål har Naturvårdsverket framfört behovet av att målet skärps och preciseras. Det står klart att ambitionsnivåerna i dagens miljömål för frisk luft har varit för låga i skenet av de senaste årens forskning om luftföroreningar. Enligt Naturvårdsverket är det fråga om en halvering av halter för flera viktiga föroreningar jämfört med nu gällande mål.Vikten av frisk luft ska inte underskattas. Forskningen har redan tidigare visat att barn som utsätts för höga halter av luftföroreningar från trafik och andra utsläppskällor under sina första levnadsår löper högre risk att drabbas av astma och försämrad lungfunktion. Svensk forskning har visat en direkt påverkan på hjärta och blodkärl när människor utsätts för dieselavgaser. Det har också påvisats ett samband mellan exponering av luftföroreningar och hjärt- och kärlsjukdomar, andningsproblem och demens samt även allergier hos barn.Trots att Sverige har bland Europas lägsta halter av luftföroreningar räknar man med att någonstans mellan 6 000 och 7 000 personer dör i förtid i Sverige varje år. Sammantaget anser jag att detta bör resultera i en skärpning av ett flertal av miljömålets preciseringar. Min fråga är: Vad får ministern att dra andra slutsatser?


Question: Kommer statsrådet att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft?

Answer: Joakim Järrebring har frågat mig om jag kommer att verka för att regeringen ska skärpa miljömålet om frisk luft.Miljökvalitetsmålet Frisk luft innebär att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Regeringen har inte för avsikt att skärpa det målet.Enligt Naturvårdsverkets senaste bedömning är vi nära att nå målet. Samtidigt ligger halterna för några av föroreningarna fortfarande över målnivån. För att komma till rätta med detta behöver vi genomföra åtgärder både utanför Sverige så att intransporten av luftföroreningar minskar, och inom landet, framför allt för att minska utsläppen från trafiken. Sverige arbetar därför aktivt i FN:s luftvårdskonvention och andra internationella forum som Helcom och IMO för att på olika sätt minska intransporten av sot och kväveoxider.Som ordförande i EU leder Sverige förhandlingarna om ett nytt luftkvalitetsdirektiv och Euro 7-förordningen, som båda har som syfte att minska luftföroreningarna och därmed förbättra medborgarnas hälsa och miljön. Regeringen kommer också att rapportera in ett uppdaterat luftvårdsprogram till EU-kommissionen under 2023. Vi ser också att EU:s och regeringens kommande åtgärder med anledning av klimatomställningsarbetet och framför allt elektrifieringen kommer att innebära fördelar i arbetet med miljömålet Frisk luft.Jag kommer därmed att verka för att regeringen fortsätter på inslagen väg.


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill tacka ledamoten Birinxhiku men också andra för goda tillägg i denna viktiga debatt.Vi har mycket arbete att göra kring energifrågorna, och jag är väldigt tacksam för att vi nu också har en regering med majoritet i kammaren som är väl förberedd på det arbete som kommer att behöva ske under mandatperioden. Man har i Tidöavtalet varit tydlig med hur utformningen ska ske och vad som behöver göras för att bygga upp ett robust system som kan möta den framtid vi är på väg emot, där vi behöver ett väldigt mycket större utbud av fossilfri elproduktion.Jag kan försäkra ledamoten Birinxhiku att det inte kommer att vara någon fara för oss att gå upp till bevis. Vi är redan igång med att tillskjuta medel för att arbeta så snabbt som möjligt med att titta på hur tillståndsprocesserna går till och med att bevilja tillstånd när de ligger på våra bord. Men det handlar också om att inte favorisera utan om att bygga upp en jämn spelplan som gör att vi får en snabb utbyggnad av all fossilfri elproduktion.Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Jag vill använda mitt sista anförande för att betona vad som står på spel.Det är nu näringslivet beslutar var de ska lägga sina investeringar i den gröna omställningen, och de kommer att hamna där energibehovet kan mötas. Om inte elproduktionen i Sverige ökar här och nu riskerar vi att förlora de här investeringarna. Vi riskerar att gå miste om tiotusentals nya svenska jobb, och vi riskerar ännu högre elpriser.Alla kraftslag, från vindkraft till kärnkraft, behövs för att möta Sveriges elbehov. Men vi har olika tidsperspektiv att förhålla oss till, och när det gäller att öka kraftproduktionen här och nu är den havsbaserade vindkraften helt avgörande.Regeringen vill ha mer vindkraft, men Sverigedemokraterna vill ha mindre vindkraft. Statsrådet framhåller att regeringen fattar beslut om vindkraftsprojekten, men Sverigedemokraterna kräver att de ska involveras. De här dubbla budskapen skapar allt annat än tydliga spelregler för svensk energiproduktion. Efter denna debatt har det knappast blivit tydligare vems linje som egentligen gäller, men det är något vi lär märka i regeringens hantering av tillståndsärendena. Nu är det upp till klimat- och miljöministern och resten av regeringen att skapa rätt förutsättningar för vindkraften, snabba på tillståndsprocesserna och skyndsamt fatta beslut om resterande vindkraftsprojekt. Regeringen måste ta ansvar för Sveriges elproduktion den här mandatperioden - för investeringarna, för jobben och för välståndet i vårt land.(Applåder)


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Detta är en väldigt spännande debatt. Men låt mig med all respekt påpeka att ni har en debatt med mig. Jag är liberal klimat- och miljöminister. Och, herr talman, när man lyssnar på inläggen här kan det låta som att man vill ha en diskussion med andra partier som inte är närvarande i kammaren och som inte sitter i regeringen. Jag kan förstå att det är lite svårt att förstå. Man undrar vem det egentligen är som fattar beslut, man har läst saker i tidningen och man undrar vad det är som egentligen gäller. Då är det väl alldeles utmärkt att det i denna regering, till skillnad från tidigare regeringar, inte existerar hemliga papper som ingen ska få se. Utan det är ett Tidöavtal som är fullt öppet för alla medborgare, för alla riksdagsledamöter och för alla som intresserar sig för hur vårt arbete är utformat att plocka fram och läsa. Skulle man bemöda sig om att göra det skulle man väldigt tydligt upptäcka att när det gäller tillståndsärenden är det en utarbetad process i svensk statsförvaltning som sker rättssäkert, och man tar hänsyn till olika faktorer. Sedan fattas beslutet, efter ett förslag från berörda tjänsteman, av regeringen helt enkelt. Det är inga frågetecken. Det är regeringen som hanterar tillståndsprocesser. Det är så ordningen ser ut. Här talar man om flera olika delar av den havsbaserade vindkraften.  Man talar om vikten av långsiktiga överenskommelser och om hur det är av allra största vikt att vi har sådana. Men, herr talman, det blir lite svårt att ha långsiktiga överenskommelser med partier som inte riktigt verkar veta vad de egentligen tycker. De ändrar sig fram och tillbaka beroende på opinionen och folkstödet. De ändrar sig när det plötsligt blir krig och allt fler förstår vikten av att Europa inte ska vara beroende av rysk gas. När priserna på elräkningarna klättrar uppåt - då blir det plötsligt läge att ändra sin politiska åsikt.Men, herr talman, om man hade tagit hänsyn till fakta, till fysik och till vetenskap kring hur energipolitik behöver vara utformad för att hänga ihop med ett robust system, ett system som kan bygga upp, kan vara oberoende och kan stå starkt i tider av krig och kris - då hade man ganska snabbt upptäckt att det inte lönar sig att hamna i detta skyttegravskrig om huruvida man gillar kärnkraft eller vindkraft mest. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerÄndock, herr talman, verkar det vara det enda eller åtminstone en stor del av vad jag får diskutera med jämna mellanrum trots att mitt parti till skillnad från andra partier - vad de nu än tycker - länge har varit tydliga med vår vision om att bygga ut Sveriges fossilfria elproduktion. Och det är det vi nu också gör.Vi har processer för hur arbetet går till, och den tidigare regeringen lämnade över sju större ansökningar för mig att ta hänsyn till. Jag vet inte om det var så att den tidigare regeringen och regeringsunderlaget var kritiska till havsbaserad vindkraft, men jag skulle inte tro att det var det som låg till grund för att jag har ett antal ärenden överlämnade till mig. Det handlar helt enkelt om hur våra processer är utformade och hur vi hanterar saker rättssäkert i Sverige.Det är så den här regeringen fortsätter att arbeta samtidigt som vi tillskjuter medel för att det ska gå snabbare med hanteringen av våra tillståndsansökningar. Vi har tillskjutit 15 miljoner kronor för att arbetet ska gå så snabbt som möjligt samtidigt som vi i ett långsiktigt perspektiv arbetar med våra tillståndsprocesser.Det är faktiskt inte så att jag vill bygga ut, utan den här regeringen bygger ut.


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Som ledamoten Vencu Velasquez Castro sa här före mig borde statsrådet nog lämna oppositionsrollen och inse att det är hon som är statsråd och ansvarig för dessa frågor och inte någon av oss tre som befinner oss här i kammaren i kväll. Vi fick inget svar på ledamoten Birinxhikus fråga, men vi fick nog ändå något slags svar på om det är sverigedemokrater som styr statsrådets arbetsdagar eller inte. Om det är så att det inte är Sverigedemokraterna som styr och om det nu är så viktigt att få dessa vindkraftsparker på plats är det bara för statsrådet att godkänna ansökningarna. Då är det bara för statsrådet att lämna kammaren, kila över till departementet och sätta sin underskrift på besluten. Men om det nu inte kan ske, om dessa beslut inte kan få denna signatur från statsrådet, då kanske det trots allt är så att statsrådet är bakbunden av den sverigedemokratiska partistyrelsen, bakbunden av den politiska kraft på den yttersta högerkanten som regeringen har valt att kroka arm med och som egentligen styr över statsrådets portfölj. (Applåder)


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Den här regeringen måste börja inse att det är den som styr landet. Jag tror att ministern behöver inse att det är hon som sitter i regeringen och inte Socialdemokraterna. (Statsrådet ROMINA POURMOKHTARI (L): Tack, gode Gud!)Det verkar som att regeringen är väldigt engagerad i svensk elproduktion. Men samtidigt väljer ministern, när vi har en debatt om den havsbaserade vindkraften, att bara prata om kärnkraften. Jag tror att det är ganska tydligt var någonstans denna regering står när det kommer till vindkraften. Men det är bra att statsrådet Pourmokhtari i alla fall i medierna inser alla vinster med vindkraften. Men den faktor som Sverigedemokraterna och deras vindkraftsmotstånd utgör gör sig gång på gång påmind för regeringen. Därför undrar jag om det inte vore bättre att, som min kollega Aida Birinxhiku frågade, bjuda in till blocköverskridande samtal. Om regeringen vill få ett slut på detta kulturkrig som, enligt Pourmokhtari, är fördummande och konstigt sett till det läge vi är i, tror jag att det är dags att gå upp ur Sverigedemokraternas knä och börja agera för svensk elproduktion. Vår dörr står öppen. Men - jag tror att jag måste upprepa mig - det är inte vi som sitter vid regeringsmakten. Det är ni som gör det, och nu får ni ta konsekvenserna av att ni krokade arm med Sverigedemokraterna och inledde ett kulturkrig mot vindkraften för att få nycklarna till Regeringskansliet. Efter denna debatt får vi se vad statsrådet tänker göra - bjuda in till blocköverskridande samtal eller dansa efter populismens pipa. Vi får hoppas att Romina Pourmokhtari inser att det är hon som är miljö- och klimatminister och väljer att ta ansvar för svensk elproduktion.


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Jag förstår om de som lyssnar på denna debatt får intrycket att vi socialdemokrater och den här regeringen är och alltid har varit helt överens om vindkraften. Men det stämmer inte. I valet såg vi att regeringspartierna tillsammans med Sverigedemokraterna valde att måla upp fiktiva motsättningar mellan vindkraften och kärnkraften i stället för att ha en seriös debatt där man ser potentialen i samtliga energislag. Samma partier spred, och fortsätter uppenbarligen att sprida, felaktigheter om den energipolitik som tidigare regeringar har fört trots att samtliga regeringspartier har haft ett avgörande inflytande över den energipolitik som har gällt fram till nu. Det gäller inte minst det felaktiga påståendet om att tidigare regeringar har lagt ned fullt fungerande kärnkraft. Besluten om nedläggning fattades av ägarna på marknadsmässiga och säkerhetsmässiga grunder. Och det vet statsrådet mycket väl. Efter valet var denna regering och Sverigedemokraterna snabba med att försämra förutsättningarna för den havsbaserade vindkraften genom att slopa stödet för dess utbyggnad. Både forskare och branschen har varnat för att vindkraften inte får rätt förutsättningar med denna regering. Jag välkomnar därför att regeringen har svängt i sin retorik. Men om regeringen på allvar vill börja bedriva en seriös energipolitik är det dags att gå från ord till handling. För det första måste regeringen dra tillbaka de försämrade villkoren för vindkraften. För det andra måste regeringen snabba på tillståndsprocesserna. Och här har vi socialdemokrater presenterat flera förslag och lagt fram ett utskottsinitiativ för att förenkla tillståndsprocessen för vindkraft. Så nu är det dags att regeringen agerar om den menar allvar med att skynda på utbyggnaden av kraftproduktion i Sverige, särskilt med hänsyn till att regeringen enligt propositionsförteckningen inte har lagt fram några egna förslag.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerFör det tredje måste regeringen skapa långsiktiga spelregler för svensk energiproduktion. Därför beklagar jag att regeringen vägrar bjuda in till blocköverskridande energisamtal, trots flera uppmaningar från vår sida. Sist, men inte minst, måste regeringen skyndsamt fatta beslut om resterande vindkraftsprojekt. När det kommer till denna fråga verkar statsrådet framhålla att regeringen ensam fattar beslut om vindkraftsprojekten utan att involvera Sverigedemokraterna och att de motsättningar som finns i regeringsunderlaget inte kommer att påverka besluten. Om det nu är så att regeringen snabbt vill bygga ut vindkraften, och om det i alla fall enligt statsrådets mening inte finns några hinder för att göra det i regeringssamarbetet, verkar det som att vi kan utgå från att regeringen avser att godkänna resterande ansökningar.  Min fråga till statsrådet Romina Pourmokhtari är därför: Har statsrådet för avsikt att godkänna resterande tillståndsansökningar om havsbaserad vindkraft som får klartecken från länsstyrelsen?


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Ja, här var det många spännande frågor som lyftes, men låt oss börja i det grundläggande. I själva interpellationen reflekterar ledamoten Birinxhiku väldigt tydligt över vikten av att vi bygger ut vår fossilfria energiproduktion.Det är fantastiskt att vi numera kan vara så öppna med att det finns många partier som helt plötsligt är intresserade av att bygga ut fossilfri elproduktion. Det var ju bara någon vecka, om inte några veckor, före valdagen som Socialdemokraterna bestämde sig för att ändra ord i sina dokument - från förnybart till fossilfritt. Det var också bara någon vecka före valet som Socialdemokraterna valde att gå in i valkompasser och ändra sina svar från att man är ganska kritisk till kärnkraften till att man plötsligt är ganska positiv.Så står man här och talar om det kulturkrig som i alla fall jag under ganska lång tid har ställt mig kritisk till på energifronten. Jag som är politiker kandiderade till riksdagen med parollen: Vi behöver både vindkraft och kärnkraft för att klara av klimatomställningen. Det är fantastiskt att höra att det helt plötsligt finns ett starkt stöd för en sådan linje hos ett parti som Socialdemokraterna, där man uttalat sig på väldigt intressanta sätt om kärnkraften genom tiden. Ledamoten Vencu Velasquez Castro talar om samma sak, om just den politiska konflikt som finns kring energipolitiken, och menar att vi i största utsträckning skulle ha bidragit till det kriget. Låt mig vara tydlig med att säga att Socialdemokraterna, Sveriges största parti, i stor utsträckning har haft ansvar för den ansvarslösa utveckling som har skett på detta område, men de har också drivit debatten.Jag undrar om ni ledamöter som sitter här i kammaren var på plats när Socialdemokraterna hade sin partikongress och er partiledare uttalade sig. Jag citerar: Självklart ska vi snabba på elektrifieringen men inte med ny kärnkraft. Den är för dyr. Någon som är sugen på högre elpriser? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerDet skrattades i salen. Var det någon av er som skrattade åt partiledarens roliga skämt om att vi inte ska ha mer kärnkraft? Och sedan märkte man, före valrörelsen, att opinionsmätningarna vände och ställde sig plötsligt positiv i frågan.Nej, så kommer inte vi att hantera energipolitiken - att svänga fram och tillbaka - utan här är vi entydigt tydliga med att hela regeringen står bakom att bygga ut den fossilfria produktionen av energi och el i Sverige. Men nu handlar debatten om havsbaserad vindkraft, och det är ett väldigt spännande område att följa. Och skulle det vara så att man faktiskt följer dessa frågor lite mer noggrant skulle man notera att denna fördom om att det tar väldigt lång tid att bygga ut annan produktion är baserad på helt daterade uppgifter. Skulle det vara så att man kanske gör som tidigare socialdemokratiska ministrar i min position och kollar på Tjernobylfilmer på Netflix och reflekterar om kärnkraften utifrån det kanske man tror att det tar 10-15 år. Men det finns en modern utveckling av kärnkraften på samma sätt som det sker en utveckling av vindkraften. Och vi behöver båda för att klara av omställningen.


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Tack, statsrådet, för svaret! Det är oerhört viktigt med energiproduktion från alla typer av energikällor - det håller statsrådet säkert med om. Och vi har inte råd att låta ansökningar om havsbaserad vindkraft ligga och vänta. Vi får därför verkligen hoppas att regeringen snabbar på processerna och inte drar benen efter sig.Statsrådet nämner exempelvis Kriegers flak-parken, ett viktigt exempel på havsbaserad vindkraft. Statsrådet påstår här i dag att frågan om vindkraftens utbyggnad är högt prioriterad av regeringen. Samtidigt pågår ute i landet ett kulturkrig mot vindkraften, i många fall drivet av statsrådets kollegor på den politiska högerkanten. Inte minst i Skåne, där jag är ifrån, är det regel snarare än undantag att det bedrivs kulturkrig mot vindkraften från den politiska högern. M, KD- och SD-styret i Skurup, till exempel, säger nej till alla planer på vindkraftsutbyggnad till havs trots utlovade löften från företaget som vill etablera vindkraftsparken om att det kommer att leda till billigare el för kommuninvånarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI andra kommuner i Skåne beskrivs vindkraft i det närmaste som miljöfarlig verksamhet när sverigedemokrater yttrar sig. Varje tillfälle tas att försöka stoppa vindkraftsetableringar till havs - varje tillfälle.Det finns uppenbarligen krafter, inte minst från Sverigedemokraterna, som inte vill ha vindkraft. Samtidigt påstår statsrådet här att det absolut största partiet i regeringsunderlaget saknar inflytande över vindkraftsetableringarna. Alla här i kammaren och de flesta där ute känner nog till Sverigedemokraternas fullständigt dominerande inflytande över regeringen och dess politik. Inte mycket sker utan godkännande från det största partiet inom den politiska högern. Frågan som då dyker upp i mångas huvuden blir: Vad är statsrådets ord värda? Kommer statsrådet att kunna förverkliga det hon säger, eller kommer hon att tvingas att släppa in Sverigedemokraterna på sitt arbetsrum och låta Sverigedemokraterna bestämma över vindkraftsparkernas vara eller icke vara?Min fråga till statsrådet är: Vem styr på departementet över frågorna om vindkraftsparkerna till havs? Är det statsrådet, eller är det den sverigedemokratiska partistyrelsen?


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Vindkraften behövs om vi ska klara den massiva omställning som vi är mitt i. Näringslivet vill ha den, och den är bra för Sverige.Till Dagens industri säger miljö- och klimatministern att hon är frustrerad över kulturkriget i energidebatten. Jag citerar: "Jag tycker att skyttegravssituationen, där det på ena sidan skriks om kärnkraft och på andra om vindkraft, är väldigt fördummande och konstig sett till läget vi är i." Vi socialdemokrater håller helt med. Vi tycker också att det är ett fördummande kulturkrig.I Sverige producerar vi mer el än vad vi förbrukar, och den inhemska produktionen har ökat med 10 procent de senaste mandatperioderna. Det är fantastiskt, och det har varit en av förutsättningarna för att de gröna industrierna har valt att investera i just Sverige. Så visst är det fördummande med detta kulturkrig. Men det kulturkriget förs inte av oss eller, mig veterligen, av något annat parti i oppositionen."Säg nej till de stålskogar av vindkraftverk som tvingas på svenskarna och som förstör vår natur" och "Vattenfall måste i sin retorik sluta agera som vindkraftslobbyister" är citat från den nuvarande energi- och näringsministern, Ebba Busch, och Sverigedemokraternas Tobias Andersson. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerRegeringen behöver se sitt eget ansvar i det kulturkrig som nu pågår. Man krokade arm med Sverigedemokraterna och gjorde allt för att misskreditera vindkraften. Detta är ett kulturkrig som har startats av regeringen och Sverigedemokraterna, och nu beklagar sig regeringen över det. Man vandrar rakt in i elden, och sedan blir man orolig över att det bränns - märkligt.Ebba Busch hävdar att hon varit stressad över att den här regeringen beskrivs som negativ till vindkraft. Uppenbarligen har regeringen inte koll på vad man själv gick till val på. Det är bra att verkligheten kom och spökade när Moderaterna, Kristdemokraterna och Liberalerna installerade sig i Regeringskansliet. Men, Romina Pourmokhtari, det finns något annat som spökar i Regeringskansliet, nämligen Sverigedemokraterna.Nu har ministern lämnat besked om att det är regeringen som äger frågan om tillstånd för vindkraftsparker, men så är det inte om man frågar Sverigedemokraterna, som säger att allting ska samordnas i samordningskansliet.I Tidöavtalet säger man sig vara villig att riva upp tidigare beslut om att havsbaserade vindkraftsparker ska kunna få delar av anslutningskostnaden betald av Svenska kraftnät. Sverigedemokraterna står fast vid sin vindkraftskritik och uttalar sig med citat som detta: "Vi har upplevt en förflyttning i retoriken, men i sak ska det inte bli någon skillnad."Man försämrar förutsättningarna för vindkraften. Man vill styra en utredning om vindkraften från att lägga fram de bästa lösningarna. Man är inte överens med det parti som regeringen sitter i knät på. Under hela valrörelsen var man kritisk till vindkraften, och nu riskeras svenska jobb och svensk konkurrenskraft på grund av detta. Det är bra att regeringen numera lever i verkligheten, men uppenbarligen gör inte Sverigedemokraterna det. Därför frågar jag statsrådet Pourmokhtari: Hur mycket har Sverigedemokraterna att säga till om?Sverigedemokraterna är det största partiet i regeringsunderlaget och har uttryckt tveksamhet till att regeringen ska fatta eller få fatta beslut om dessa ärenden utan att Sverigedemokraterna involveras. Kan vi vänta oss att de andra tillstånden för den havsbaserade vindkraften kommer att vara en fråga för regeringen att fatta beslut om, eller behöver Tidö slott hyras igen för att man ska ha överläggningar innan ny havsbaserad vindkraft kommer till i Sverige?


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Tack, statsrådet, för svaret! I dag producerar vi mer el än vi använder, men för att klara den gröna omställningen står Sverige inför ett kraftigt ökat elbehov. Vi socialdemokrater genomförde i regeringsställning flera satsningar för att påbörja den gröna industriella revolutionen i vårt land. Vi vill att de jobb, de investeringar och det välstånd som omställningen skapar ska hamna i Sverige.Men för att detta ska ske behöver vi kraftigt öka vår elproduktion här och nu. Det är något som behöver ske redan under det här årtiondet och den här mandatperioden. I det tidsperspektivet är den havsbaserade vindkraften det kraftslag som kan byggas ut fortast. I dag finns det flera ansökningar om havsbaserade vindkraftsprojekt på regeringens bord som tillsammans skulle kunna leverera el motsvarande ungefär 40 procent av Sveriges elanvändning. Bara för området utanför Hallandskusten - jag är själv från Halland - finns det två ansökningar som redan har fått klartecken från länsstyrelsen. Det finns alltså goda förutsättningar för att komplettera den halländska energimixen, som i dag till stor del består av energi från Ringhals kärnkraftverk, med energi från havsbaserad vindkraft.  STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerI näringslivet och energibranschen råder det konsensus om att det enda realistiska alternativet för ökad elproduktion här och nu är mer havsbaserad vindkraft. Klimat- och miljöministerns departementschef Ebba Busch har gått från att i valet prata om stålskogar och spökhistorier till att nyligen konstatera att hon vill ha mer vindkraft överallt. Även klimat- och miljöministern slår fast att det är regeringens ambition att snabbt bygga ut vindkraften, och statsrådet verkar tycka att det är väldigt skönt att hon och departementschefen äntligen är överens. Men hur överens är man egentligen i regeringssamarbetet? Regeringens nya löfte om att snabbt bygga ut vindkraften har mött starkt motstånd, framför allt från det största partiet i regeringsunderlaget. Sverigedemokraterna är tydliga med att de inte godkänner regeringens nya linje om att snabbt bygga ut vindkraften. De hänvisar dessutom till Tidöavtalet och kräver att få involveras i besluten om de havsbaserade vindkraftsprojekten.  Att regeringen nyligen har gett grönt ljus till Kriegers flak är ett steg i rätt riktning. Men vi socialdemokrater vill säkerställa att det inte är det enda. Det återstår ju flera tillståndsansökningar som väntar på regeringens godkännande, där Sverigedemokraterna, som uppenbarligen motsätter sig regeringens linje om att snabbt bygga ut vindkraften, kräver att få involveras. Jag vill veta om statsrådet kommer att låta motsättningarna i det egna regeringsunderlaget sätta stopp för industrins omställning, nya svenska jobb och lägre elpriser för hushåll och företag. För det har vi helt enkelt inte råd med när Sverige går in i en lågkonjunktur med lägst tillväxt i hela Europa.Därför vill jag upprepa min fråga till statsrådet Romina Pourmokhtari: Kommer statsrådet att samordna tillståndsärendena om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna - ja eller nej?


Question: Avser statsrådet att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet?

Answer: Aida Birinxhiku har frågat mig om jag avser att samordna tillståndsärenden om havsbaserad vindkraft med Sverigedemokraterna i Regeringskansliet.Jag vill inledningsvis hänvisa till det svar jag nyligen lämnat på en skriftlig fråga som har ställts på samma tema. När det gäller vindkraft i Sveriges ekonomiska zon är det regeringen som genomför tillståndsprövningen, och prövningen av havsbaserad vindkraft sker helt i enlighet med de beredningsrutiner som finns i Regeringskansliet. När beredningen väl är genomförd är det regeringen som fattar beslut.Som jag också tidigare framfört är en prioritering för regeringen att möjliggöra en kraftigt ökad produktion av all fossilfri el, där vindkraft till havs är en del i energimixen. Nyligen fattade regeringen beslut om tillstånd för kabeldragning längs havsbotten för kraftöverföring från den planerade vindkraftsparken Kriegers flak utanför Skånes kust. Regeringen handlägger för närvarande åtta omfattande ansökningar som rör tillstånd till havsbaserad vindkraft och gör allt för att dessa ärenden ska hanteras så skyndsamt som möjligt, utan att rättssäkerheten eftersätts. Bland dessa finns de två projekt som Aida Birinxhiku nämner i interpellationen: Kattegatt Syd och Galatea-Galene. De är exempel på sådana ärenden som vi just nu handlägger i enlighet med våra rutiner.


Question: Vilken lönenivå avser regeringen att införa för ett lönegolv?

Answer: Till Jonny Cato vill jag vara väldigt tydlig med att regeringen ser behovet av säsongsanställda och hur oerhört viktiga de är för de gröna näringarna, som jag sa i ett tidigare anförande.Den här första förordningsändringen innebär som propositionen var utformad att de som kommer hit med stöd av säsongsanställningsdirektivet inte träffas av förändringarna i steg 1. Men när det gäller steg 2, det vill säga utredningen med de större förändringarna, menar vi att det finns all anledning att titta på om det är rimligt att 13 000 ska vara lönekravet för någon. Men det finns alltså en möjlighet för utredaren att föreslå undantag för vissa, till exempel för säsongsanställda. Vår ambition är absolut att få ett träffsäkert regelverk på plats  som inte slår undan benen för de gröna näringarna. Att säga att det bara handlar om lönegolv tycker jag är att beskriva regeringens politik lite felaktigt. Precis som har framhållits av flera socialdemokrater här är det inte så att en ensam åtgärd räcker när det gäller att komma till rätta med fusket på arbetsmarknaden, utan det krävs en rad olika åtgärder. Där behöver man jobba från olika myndigheter och med olika regelverk för att bekämpa det. Jag tror i grunden att vi är väldigt överens om att det är helt nödvändigt att komma till rätta med det utnyttjande som tyvärr finns på svensk arbetsmarknad. Till skillnad från Socialdemokraterna tar vi nu viktiga steg när det gäller regelverket för arbetskraftsinvandring. Jag vill citera vad Sofia Amloh skriver i sin interpellation: "Sverige ska aldrig konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. Vi ska ha ordning och reda på svensk arbetsmarknad." Då undrar jag: Varför har Socialdemokraterna inte avskaffat möjligheten till spårbyte? Varför fortsatte man att tillåta arbetskraftsinvandring till personlig assistans trots att de brottsbekämpande myndigheterna skrek? Vi gör nu det som sossarna inte förmådde. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Vilka yrken avser regeringen att undanta ifrån lönegolvet?

Answer: Till Jonny Cato vill jag vara väldigt tydlig med att regeringen ser behovet av säsongsanställda och hur oerhört viktiga de är för de gröna näringarna, som jag sa i ett tidigare anförande.Den här första förordningsändringen innebär som propositionen var utformad att de som kommer hit med stöd av säsongsanställningsdirektivet inte träffas av förändringarna i steg 1. Men när det gäller steg 2, det vill säga utredningen med de större förändringarna, menar vi att det finns all anledning att titta på om det är rimligt att 13 000 ska vara lönekravet för någon. Men det finns alltså en möjlighet för utredaren att föreslå undantag för vissa, till exempel för säsongsanställda. Vår ambition är absolut att få ett träffsäkert regelverk på plats  som inte slår undan benen för de gröna näringarna. Att säga att det bara handlar om lönegolv tycker jag är att beskriva regeringens politik lite felaktigt. Precis som har framhållits av flera socialdemokrater här är det inte så att en ensam åtgärd räcker när det gäller att komma till rätta med fusket på arbetsmarknaden, utan det krävs en rad olika åtgärder. Där behöver man jobba från olika myndigheter och med olika regelverk för att bekämpa det. Jag tror i grunden att vi är väldigt överens om att det är helt nödvändigt att komma till rätta med det utnyttjande som tyvärr finns på svensk arbetsmarknad. Till skillnad från Socialdemokraterna tar vi nu viktiga steg när det gäller regelverket för arbetskraftsinvandring. Jag vill citera vad Sofia Amloh skriver i sin interpellation: "Sverige ska aldrig konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. Vi ska ha ordning och reda på svensk arbetsmarknad." Då undrar jag: Varför har Socialdemokraterna inte avskaffat möjligheten till spårbyte? Varför fortsatte man att tillåta arbetskraftsinvandring till personlig assistans trots att de brottsbekämpande myndigheterna skrek? Vi gör nu det som sossarna inte förmådde. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Kan statsrådet och regeringen garantera att säsongsanställd arbetskraftsinvandring exkluderas från ett lönegolv?

Answer: Till Jonny Cato vill jag vara väldigt tydlig med att regeringen ser behovet av säsongsanställda och hur oerhört viktiga de är för de gröna näringarna, som jag sa i ett tidigare anförande.Den här första förordningsändringen innebär som propositionen var utformad att de som kommer hit med stöd av säsongsanställningsdirektivet inte träffas av förändringarna i steg 1. Men när det gäller steg 2, det vill säga utredningen med de större förändringarna, menar vi att det finns all anledning att titta på om det är rimligt att 13 000 ska vara lönekravet för någon. Men det finns alltså en möjlighet för utredaren att föreslå undantag för vissa, till exempel för säsongsanställda. Vår ambition är absolut att få ett träffsäkert regelverk på plats  som inte slår undan benen för de gröna näringarna. Att säga att det bara handlar om lönegolv tycker jag är att beskriva regeringens politik lite felaktigt. Precis som har framhållits av flera socialdemokrater här är det inte så att en ensam åtgärd räcker när det gäller att komma till rätta med fusket på arbetsmarknaden, utan det krävs en rad olika åtgärder. Där behöver man jobba från olika myndigheter och med olika regelverk för att bekämpa det. Jag tror i grunden att vi är väldigt överens om att det är helt nödvändigt att komma till rätta med det utnyttjande som tyvärr finns på svensk arbetsmarknad. Till skillnad från Socialdemokraterna tar vi nu viktiga steg när det gäller regelverket för arbetskraftsinvandring. Jag vill citera vad Sofia Amloh skriver i sin interpellation: "Sverige ska aldrig konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. Vi ska ha ordning och reda på svensk arbetsmarknad." Då undrar jag: Varför har Socialdemokraterna inte avskaffat möjligheten till spårbyte? Varför fortsatte man att tillåta arbetskraftsinvandring till personlig assistans trots att de brottsbekämpande myndigheterna skrek? Vi gör nu det som sossarna inte förmådde. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Har statsrådet tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av ett lönegolv för arbetskraftsinvandring?

Answer: Till Jonny Cato vill jag vara väldigt tydlig med att regeringen ser behovet av säsongsanställda och hur oerhört viktiga de är för de gröna näringarna, som jag sa i ett tidigare anförande.Den här första förordningsändringen innebär som propositionen var utformad att de som kommer hit med stöd av säsongsanställningsdirektivet inte träffas av förändringarna i steg 1. Men när det gäller steg 2, det vill säga utredningen med de större förändringarna, menar vi att det finns all anledning att titta på om det är rimligt att 13 000 ska vara lönekravet för någon. Men det finns alltså en möjlighet för utredaren att föreslå undantag för vissa, till exempel för säsongsanställda. Vår ambition är absolut att få ett träffsäkert regelverk på plats  som inte slår undan benen för de gröna näringarna. Att säga att det bara handlar om lönegolv tycker jag är att beskriva regeringens politik lite felaktigt. Precis som har framhållits av flera socialdemokrater här är det inte så att en ensam åtgärd räcker när det gäller att komma till rätta med fusket på arbetsmarknaden, utan det krävs en rad olika åtgärder. Där behöver man jobba från olika myndigheter och med olika regelverk för att bekämpa det. Jag tror i grunden att vi är väldigt överens om att det är helt nödvändigt att komma till rätta med det utnyttjande som tyvärr finns på svensk arbetsmarknad. Till skillnad från Socialdemokraterna tar vi nu viktiga steg när det gäller regelverket för arbetskraftsinvandring. Jag vill citera vad Sofia Amloh skriver i sin interpellation: "Sverige ska aldrig konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. Vi ska ha ordning och reda på svensk arbetsmarknad." Då undrar jag: Varför har Socialdemokraterna inte avskaffat möjligheten till spårbyte? Varför fortsatte man att tillåta arbetskraftsinvandring till personlig assistans trots att de brottsbekämpande myndigheterna skrek? Vi gör nu det som sossarna inte förmådde. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Avser statsrådet och regeringen att införa en arbetsmarknadsprövning för arbetskraftsinvandring?

Answer: Till Jonny Cato vill jag vara väldigt tydlig med att regeringen ser behovet av säsongsanställda och hur oerhört viktiga de är för de gröna näringarna, som jag sa i ett tidigare anförande.Den här första förordningsändringen innebär som propositionen var utformad att de som kommer hit med stöd av säsongsanställningsdirektivet inte träffas av förändringarna i steg 1. Men när det gäller steg 2, det vill säga utredningen med de större förändringarna, menar vi att det finns all anledning att titta på om det är rimligt att 13 000 ska vara lönekravet för någon. Men det finns alltså en möjlighet för utredaren att föreslå undantag för vissa, till exempel för säsongsanställda. Vår ambition är absolut att få ett träffsäkert regelverk på plats  som inte slår undan benen för de gröna näringarna. Att säga att det bara handlar om lönegolv tycker jag är att beskriva regeringens politik lite felaktigt. Precis som har framhållits av flera socialdemokrater här är det inte så att en ensam åtgärd räcker när det gäller att komma till rätta med fusket på arbetsmarknaden, utan det krävs en rad olika åtgärder. Där behöver man jobba från olika myndigheter och med olika regelverk för att bekämpa det. Jag tror i grunden att vi är väldigt överens om att det är helt nödvändigt att komma till rätta med det utnyttjande som tyvärr finns på svensk arbetsmarknad. Till skillnad från Socialdemokraterna tar vi nu viktiga steg när det gäller regelverket för arbetskraftsinvandring. Jag vill citera vad Sofia Amloh skriver i sin interpellation: "Sverige ska aldrig konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. Vi ska ha ordning och reda på svensk arbetsmarknad." Då undrar jag: Varför har Socialdemokraterna inte avskaffat möjligheten till spårbyte? Varför fortsatte man att tillåta arbetskraftsinvandring till personlig assistans trots att de brottsbekämpande myndigheterna skrek? Vi gör nu det som sossarna inte förmådde. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.


Question: Vilken lönenivå avser regeringen att införa för ett lönegolv?

Answer: Nu avrundar vi den här debatten. Jag tror att vi kommer att få anledning att debattera detta fler gånger.Förra månaden kom besked om att regeringen och Sverigedemokraterna med ytterligare en utredning skjuter regler om lönegolv på framtiden och, som jag har nämnt flera gånger, lägger ned den utredning vi tillsatte om behovsprövning för arbetskraftsinvandring.Det kommer att leda till att den oseriösa arbetskraftsinvandringen fortsätter att öka och pressa ned löner och arbetsvillkor på den svenska arbetsmarknaden. Det är svenska och utländska arbetare som kommer att få betala priset även fortsättningsvis. Jag konstaterar bara att det är ovärdigt. Låt mig återkomma till de frågor som jag inledde den här debatten med: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med den oreglerade arbetskraftsinvandringen, och anser statsrådet att ett lönegolv är ett tillräckligt styrmedel för att få bukt med de problem som vi har i dag? Jag tänker att svaret på detta är ja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMin nästa fråga var om statsrådet tänker ta några initiativ för att återinföra en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning. På den är svaret nej. Den fajten kommer vi socialdemokrater att ta till den dagen vi har en behovsprövad arbetskraftsinvandring som är myndighetsbaserad, för statsrådet glömde ju ändå att ta upp arbetsgivarna när hon beskrev det här i sitt tidigare anförande.


Question: Vilka yrken avser regeringen att undanta ifrån lönegolvet?

Answer: Nu avrundar vi den här debatten. Jag tror att vi kommer att få anledning att debattera detta fler gånger.Förra månaden kom besked om att regeringen och Sverigedemokraterna med ytterligare en utredning skjuter regler om lönegolv på framtiden och, som jag har nämnt flera gånger, lägger ned den utredning vi tillsatte om behovsprövning för arbetskraftsinvandring.Det kommer att leda till att den oseriösa arbetskraftsinvandringen fortsätter att öka och pressa ned löner och arbetsvillkor på den svenska arbetsmarknaden. Det är svenska och utländska arbetare som kommer att få betala priset även fortsättningsvis. Jag konstaterar bara att det är ovärdigt. Låt mig återkomma till de frågor som jag inledde den här debatten med: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med den oreglerade arbetskraftsinvandringen, och anser statsrådet att ett lönegolv är ett tillräckligt styrmedel för att få bukt med de problem som vi har i dag? Jag tänker att svaret på detta är ja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMin nästa fråga var om statsrådet tänker ta några initiativ för att återinföra en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning. På den är svaret nej. Den fajten kommer vi socialdemokrater att ta till den dagen vi har en behovsprövad arbetskraftsinvandring som är myndighetsbaserad, för statsrådet glömde ju ändå att ta upp arbetsgivarna när hon beskrev det här i sitt tidigare anförande.


Question: Kan statsrådet och regeringen garantera att säsongsanställd arbetskraftsinvandring exkluderas från ett lönegolv?

Answer: Nu avrundar vi den här debatten. Jag tror att vi kommer att få anledning att debattera detta fler gånger.Förra månaden kom besked om att regeringen och Sverigedemokraterna med ytterligare en utredning skjuter regler om lönegolv på framtiden och, som jag har nämnt flera gånger, lägger ned den utredning vi tillsatte om behovsprövning för arbetskraftsinvandring.Det kommer att leda till att den oseriösa arbetskraftsinvandringen fortsätter att öka och pressa ned löner och arbetsvillkor på den svenska arbetsmarknaden. Det är svenska och utländska arbetare som kommer att få betala priset även fortsättningsvis. Jag konstaterar bara att det är ovärdigt. Låt mig återkomma till de frågor som jag inledde den här debatten med: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med den oreglerade arbetskraftsinvandringen, och anser statsrådet att ett lönegolv är ett tillräckligt styrmedel för att få bukt med de problem som vi har i dag? Jag tänker att svaret på detta är ja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMin nästa fråga var om statsrådet tänker ta några initiativ för att återinföra en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning. På den är svaret nej. Den fajten kommer vi socialdemokrater att ta till den dagen vi har en behovsprövad arbetskraftsinvandring som är myndighetsbaserad, för statsrådet glömde ju ändå att ta upp arbetsgivarna när hon beskrev det här i sitt tidigare anförande.


Question: Har statsrådet tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av ett lönegolv för arbetskraftsinvandring?

Answer: Nu avrundar vi den här debatten. Jag tror att vi kommer att få anledning att debattera detta fler gånger.Förra månaden kom besked om att regeringen och Sverigedemokraterna med ytterligare en utredning skjuter regler om lönegolv på framtiden och, som jag har nämnt flera gånger, lägger ned den utredning vi tillsatte om behovsprövning för arbetskraftsinvandring.Det kommer att leda till att den oseriösa arbetskraftsinvandringen fortsätter att öka och pressa ned löner och arbetsvillkor på den svenska arbetsmarknaden. Det är svenska och utländska arbetare som kommer att få betala priset även fortsättningsvis. Jag konstaterar bara att det är ovärdigt. Låt mig återkomma till de frågor som jag inledde den här debatten med: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med den oreglerade arbetskraftsinvandringen, och anser statsrådet att ett lönegolv är ett tillräckligt styrmedel för att få bukt med de problem som vi har i dag? Jag tänker att svaret på detta är ja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMin nästa fråga var om statsrådet tänker ta några initiativ för att återinföra en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning. På den är svaret nej. Den fajten kommer vi socialdemokrater att ta till den dagen vi har en behovsprövad arbetskraftsinvandring som är myndighetsbaserad, för statsrådet glömde ju ändå att ta upp arbetsgivarna när hon beskrev det här i sitt tidigare anförande.


Question: Avser statsrådet och regeringen att införa en arbetsmarknadsprövning för arbetskraftsinvandring?

Answer: Nu avrundar vi den här debatten. Jag tror att vi kommer att få anledning att debattera detta fler gånger.Förra månaden kom besked om att regeringen och Sverigedemokraterna med ytterligare en utredning skjuter regler om lönegolv på framtiden och, som jag har nämnt flera gånger, lägger ned den utredning vi tillsatte om behovsprövning för arbetskraftsinvandring.Det kommer att leda till att den oseriösa arbetskraftsinvandringen fortsätter att öka och pressa ned löner och arbetsvillkor på den svenska arbetsmarknaden. Det är svenska och utländska arbetare som kommer att få betala priset även fortsättningsvis. Jag konstaterar bara att det är ovärdigt. Låt mig återkomma till de frågor som jag inledde den här debatten med: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med den oreglerade arbetskraftsinvandringen, och anser statsrådet att ett lönegolv är ett tillräckligt styrmedel för att få bukt med de problem som vi har i dag? Jag tänker att svaret på detta är ja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerMin nästa fråga var om statsrådet tänker ta några initiativ för att återinföra en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning. På den är svaret nej. Den fajten kommer vi socialdemokrater att ta till den dagen vi har en behovsprövad arbetskraftsinvandring som är myndighetsbaserad, för statsrådet glömde ju ändå att ta upp arbetsgivarna när hon beskrev det här i sitt tidigare anförande.


Question: Vilken lönenivå avser regeringen att införa för ett lönegolv?

Answer: Jag kan konstatera att det blir fler och fler socialdemokrater i bänkarna för varje gång jag går upp i talarstolen.Jag tycker att debatten i dag har blivit lite märklig. Det är skillnad på illegal arbetskraft och arbetskraftsinvandring - jag hoppas att vi kan skilja mellan dessa i framtiden. Det blir en lite snedvriden debatt, om jag ska vara riktigt ärlig.Jag tänkte därför försöka sänka tonen lite igen. Jag har en genuin fråga där jag tror att vi är överens men där jag vet att det finns mycket oro, och det gäller den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Det är bara att tala klarspråk: Inom en stor del av de gröna näringarna, på landsbygden och i hela landet, är man direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Jag undrar hur regeringen ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och hur regeringen anser att ett lönegolv skulle kunna påverka den.Den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen regleras i ett separat EU-direktiv och EU-regelverk, och det tycker jag är bra. Det är två rätt så olika frågor. Men det är ingen hemlighet att det finns företag som är direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Inte minst är många företag nere i Skåne, där jag och Maria Malmer bor, helt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen.Jag undrar därför om ministern kan ge ett lite tydligare svar på hur man ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och den oro som många, inte minst lantbruksföretagare, känner inför de kommande säsongerna. Det handlar om bärodling, potatisodling och så vidare.


Question: Vilka yrken avser regeringen att undanta ifrån lönegolvet?

Answer: Jag kan konstatera att det blir fler och fler socialdemokrater i bänkarna för varje gång jag går upp i talarstolen.Jag tycker att debatten i dag har blivit lite märklig. Det är skillnad på illegal arbetskraft och arbetskraftsinvandring - jag hoppas att vi kan skilja mellan dessa i framtiden. Det blir en lite snedvriden debatt, om jag ska vara riktigt ärlig.Jag tänkte därför försöka sänka tonen lite igen. Jag har en genuin fråga där jag tror att vi är överens men där jag vet att det finns mycket oro, och det gäller den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Det är bara att tala klarspråk: Inom en stor del av de gröna näringarna, på landsbygden och i hela landet, är man direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Jag undrar hur regeringen ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och hur regeringen anser att ett lönegolv skulle kunna påverka den.Den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen regleras i ett separat EU-direktiv och EU-regelverk, och det tycker jag är bra. Det är två rätt så olika frågor. Men det är ingen hemlighet att det finns företag som är direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Inte minst är många företag nere i Skåne, där jag och Maria Malmer bor, helt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen.Jag undrar därför om ministern kan ge ett lite tydligare svar på hur man ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och den oro som många, inte minst lantbruksföretagare, känner inför de kommande säsongerna. Det handlar om bärodling, potatisodling och så vidare.


Question: Kan statsrådet och regeringen garantera att säsongsanställd arbetskraftsinvandring exkluderas från ett lönegolv?

Answer: Jag kan konstatera att det blir fler och fler socialdemokrater i bänkarna för varje gång jag går upp i talarstolen.Jag tycker att debatten i dag har blivit lite märklig. Det är skillnad på illegal arbetskraft och arbetskraftsinvandring - jag hoppas att vi kan skilja mellan dessa i framtiden. Det blir en lite snedvriden debatt, om jag ska vara riktigt ärlig.Jag tänkte därför försöka sänka tonen lite igen. Jag har en genuin fråga där jag tror att vi är överens men där jag vet att det finns mycket oro, och det gäller den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Det är bara att tala klarspråk: Inom en stor del av de gröna näringarna, på landsbygden och i hela landet, är man direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Jag undrar hur regeringen ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och hur regeringen anser att ett lönegolv skulle kunna påverka den.Den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen regleras i ett separat EU-direktiv och EU-regelverk, och det tycker jag är bra. Det är två rätt så olika frågor. Men det är ingen hemlighet att det finns företag som är direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Inte minst är många företag nere i Skåne, där jag och Maria Malmer bor, helt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen.Jag undrar därför om ministern kan ge ett lite tydligare svar på hur man ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och den oro som många, inte minst lantbruksföretagare, känner inför de kommande säsongerna. Det handlar om bärodling, potatisodling och så vidare.


Question: Har statsrådet tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av ett lönegolv för arbetskraftsinvandring?

Answer: Jag kan konstatera att det blir fler och fler socialdemokrater i bänkarna för varje gång jag går upp i talarstolen.Jag tycker att debatten i dag har blivit lite märklig. Det är skillnad på illegal arbetskraft och arbetskraftsinvandring - jag hoppas att vi kan skilja mellan dessa i framtiden. Det blir en lite snedvriden debatt, om jag ska vara riktigt ärlig.Jag tänkte därför försöka sänka tonen lite igen. Jag har en genuin fråga där jag tror att vi är överens men där jag vet att det finns mycket oro, och det gäller den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Det är bara att tala klarspråk: Inom en stor del av de gröna näringarna, på landsbygden och i hela landet, är man direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Jag undrar hur regeringen ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och hur regeringen anser att ett lönegolv skulle kunna påverka den.Den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen regleras i ett separat EU-direktiv och EU-regelverk, och det tycker jag är bra. Det är två rätt så olika frågor. Men det är ingen hemlighet att det finns företag som är direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Inte minst är många företag nere i Skåne, där jag och Maria Malmer bor, helt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen.Jag undrar därför om ministern kan ge ett lite tydligare svar på hur man ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och den oro som många, inte minst lantbruksföretagare, känner inför de kommande säsongerna. Det handlar om bärodling, potatisodling och så vidare.


Question: Avser statsrådet och regeringen att införa en arbetsmarknadsprövning för arbetskraftsinvandring?

Answer: Jag kan konstatera att det blir fler och fler socialdemokrater i bänkarna för varje gång jag går upp i talarstolen.Jag tycker att debatten i dag har blivit lite märklig. Det är skillnad på illegal arbetskraft och arbetskraftsinvandring - jag hoppas att vi kan skilja mellan dessa i framtiden. Det blir en lite snedvriden debatt, om jag ska vara riktigt ärlig.Jag tänkte därför försöka sänka tonen lite igen. Jag har en genuin fråga där jag tror att vi är överens men där jag vet att det finns mycket oro, och det gäller den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Det är bara att tala klarspråk: Inom en stor del av de gröna näringarna, på landsbygden och i hela landet, är man direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Jag undrar hur regeringen ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och hur regeringen anser att ett lönegolv skulle kunna påverka den.Den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen regleras i ett separat EU-direktiv och EU-regelverk, och det tycker jag är bra. Det är två rätt så olika frågor. Men det är ingen hemlighet att det finns företag som är direkt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen. Inte minst är många företag nere i Skåne, där jag och Maria Malmer bor, helt beroende av den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen.Jag undrar därför om ministern kan ge ett lite tydligare svar på hur man ser på den säsongsbetonade arbetskraftsinvandringen och den oro som många, inte minst lantbruksföretagare, känner inför de kommande säsongerna. Det handlar om bärodling, potatisodling och så vidare.


Question: Vilken lönenivå avser regeringen att införa för ett lönegolv?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag ska försöka mig på att svara alla fem ledamöter igen. Jag börjar med Jonny Cato, som menar att det är företagens behov som ska styra och att man inte ska slå sönder hela systemet. Vi vill inte - och det är svaret på socialdemokraternas fråga - ha en sådan arbetsmarknadsprövning som Socialdemokraterna har föredragit tidigare, där fack och myndigheter avgör vilken kompetens företag behöver. Jag och Jonny Cato är helt överens om att företagen själva bäst avgör sitt behov av kompetens.Men det är också tydligt utifrån alla studier och all forskning som görs att det främst är i låglöneyrken vi ser fusk och utnyttjande, och det kan vi inte acceptera. Vi ser också att väldigt många som befinner sig i Sverige inte kan försörja sig själva, och då tycker jag att det är högst märkligt att man som företagare ska känna sig tvingad att gå den omväg som det innebär att ta hit arbetskraft från tredjeland, alltså länder utanför EU - människor som ska jobba i till exempel städbranschen eller som snabbmatspersonal eller tidningsbärare. Jag tycker att detta är arbetskraft som borde finnas i Sverige.Här finns naturligtvis mycket som politiken måste göra för att bättre matcha. Det handlar dels om matchning, dels om arbetsmarknadsutbildning. Det handlar om den viktiga omställning som parterna har förhandlat fram.Men det handlar också om en ny arbetslinje, och här finns kanske den allra tydligaste skiljelinjen mellan å ena sidan regeringen och samarbetspartierna och å andra sidan Socialdemokraterna. Vi tycker att det ska löna sig att arbeta. Vi tycker att det ska vara tydlig skillnad om man går från bidrag till egen försörjning. Men tyvärr finns inte tillräckliga drivkrafter i dag, och det gör att det blir väldigt svårt för företagen med kompetensförsörjning. Därför menar vi att vi, parallellt med de stora förändringar vi vill göra i regelverket för arbetskraftsinvandring, naturligtvis också måste arbeta med en bidragsreform för att det ska löna sig bättre för människor att ta de jobb som finns, inte minst inom låglönesektorer.Sofia Amloh noterade att den här utredningen har samma namn. Jag vill förtydliga att det är utredaren själv som bestämmer namnet - det kan inte regeringen styra. Men eftersom det inte finns något förslag om behovsprövad arbetskraftsinvandring kvar att lägga fram skulle jag gissa att det kommer att bli ett annat namn när utredaren väl lägger fram sitt förslag.Leif Nysmed förklarade varför Socialdemokraterna har gjort mycket lite på åtta år, egentligen bara det som vi i oppositionen tog initiativ till; det var för att man inte hade majoritet. Man har alltså valt att ta regeringsmakten och därmed avstått från att driva igenom sina kanske, som det framstår här i kammaren, allra viktigaste reformer - bara för att få makten.I stället har, och det är jag mycket glad för, våra fyra partier majoritet för att nu sätta dit det fusk och det utnyttjande som de socialdemokratiska ledamöterna uttrycker så stor oro för, vilket inte har kunnat genomföras tidigare. Detta är jag väldigt glad för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSlutligen vill jag, eftersom talmannen inte reagerade, rikta mig till Ola Möller och säga att jag inte tycker att man ska baktala ministrar som inte deltar i debatten. Det finns alla möjligheter att rikta sig till den minister man har kritik mot i en saklig debatt. Jag kan dessutom tillägga att det enda som avvecklas på klimatområdet är den oerhört ineffektiva klimatpolitik som Socialdemokraterna och Miljöpartiet bedrev under tidigare mandatperiod.


Question: Vilka yrken avser regeringen att undanta ifrån lönegolvet?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag ska försöka mig på att svara alla fem ledamöter igen. Jag börjar med Jonny Cato, som menar att det är företagens behov som ska styra och att man inte ska slå sönder hela systemet. Vi vill inte - och det är svaret på socialdemokraternas fråga - ha en sådan arbetsmarknadsprövning som Socialdemokraterna har föredragit tidigare, där fack och myndigheter avgör vilken kompetens företag behöver. Jag och Jonny Cato är helt överens om att företagen själva bäst avgör sitt behov av kompetens.Men det är också tydligt utifrån alla studier och all forskning som görs att det främst är i låglöneyrken vi ser fusk och utnyttjande, och det kan vi inte acceptera. Vi ser också att väldigt många som befinner sig i Sverige inte kan försörja sig själva, och då tycker jag att det är högst märkligt att man som företagare ska känna sig tvingad att gå den omväg som det innebär att ta hit arbetskraft från tredjeland, alltså länder utanför EU - människor som ska jobba i till exempel städbranschen eller som snabbmatspersonal eller tidningsbärare. Jag tycker att detta är arbetskraft som borde finnas i Sverige.Här finns naturligtvis mycket som politiken måste göra för att bättre matcha. Det handlar dels om matchning, dels om arbetsmarknadsutbildning. Det handlar om den viktiga omställning som parterna har förhandlat fram.Men det handlar också om en ny arbetslinje, och här finns kanske den allra tydligaste skiljelinjen mellan å ena sidan regeringen och samarbetspartierna och å andra sidan Socialdemokraterna. Vi tycker att det ska löna sig att arbeta. Vi tycker att det ska vara tydlig skillnad om man går från bidrag till egen försörjning. Men tyvärr finns inte tillräckliga drivkrafter i dag, och det gör att det blir väldigt svårt för företagen med kompetensförsörjning. Därför menar vi att vi, parallellt med de stora förändringar vi vill göra i regelverket för arbetskraftsinvandring, naturligtvis också måste arbeta med en bidragsreform för att det ska löna sig bättre för människor att ta de jobb som finns, inte minst inom låglönesektorer.Sofia Amloh noterade att den här utredningen har samma namn. Jag vill förtydliga att det är utredaren själv som bestämmer namnet - det kan inte regeringen styra. Men eftersom det inte finns något förslag om behovsprövad arbetskraftsinvandring kvar att lägga fram skulle jag gissa att det kommer att bli ett annat namn när utredaren väl lägger fram sitt förslag.Leif Nysmed förklarade varför Socialdemokraterna har gjort mycket lite på åtta år, egentligen bara det som vi i oppositionen tog initiativ till; det var för att man inte hade majoritet. Man har alltså valt att ta regeringsmakten och därmed avstått från att driva igenom sina kanske, som det framstår här i kammaren, allra viktigaste reformer - bara för att få makten.I stället har, och det är jag mycket glad för, våra fyra partier majoritet för att nu sätta dit det fusk och det utnyttjande som de socialdemokratiska ledamöterna uttrycker så stor oro för, vilket inte har kunnat genomföras tidigare. Detta är jag väldigt glad för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSlutligen vill jag, eftersom talmannen inte reagerade, rikta mig till Ola Möller och säga att jag inte tycker att man ska baktala ministrar som inte deltar i debatten. Det finns alla möjligheter att rikta sig till den minister man har kritik mot i en saklig debatt. Jag kan dessutom tillägga att det enda som avvecklas på klimatområdet är den oerhört ineffektiva klimatpolitik som Socialdemokraterna och Miljöpartiet bedrev under tidigare mandatperiod.


Question: Kan statsrådet och regeringen garantera att säsongsanställd arbetskraftsinvandring exkluderas från ett lönegolv?

Answer: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag ska försöka mig på att svara alla fem ledamöter igen. Jag börjar med Jonny Cato, som menar att det är företagens behov som ska styra och att man inte ska slå sönder hela systemet. Vi vill inte - och det är svaret på socialdemokraternas fråga - ha en sådan arbetsmarknadsprövning som Socialdemokraterna har föredragit tidigare, där fack och myndigheter avgör vilken kompetens företag behöver. Jag och Jonny Cato är helt överens om att företagen själva bäst avgör sitt behov av kompetens.Men det är också tydligt utifrån alla studier och all forskning som görs att det främst är i låglöneyrken vi ser fusk och utnyttjande, och det kan vi inte acceptera. Vi ser också att väldigt många som befinner sig i Sverige inte kan försörja sig själva, och då tycker jag att det är högst märkligt att man som företagare ska känna sig tvingad att gå den omväg som det innebär att ta hit arbetskraft från tredjeland, alltså länder utanför EU - människor som ska jobba i till exempel städbranschen eller som snabbmatspersonal eller tidningsbärare. Jag tycker att detta är arbetskraft som borde finnas i Sverige.Här finns naturligtvis mycket som politiken måste göra för att bättre matcha. Det handlar dels om matchning, dels om arbetsmarknadsutbildning. Det handlar om den viktiga omställning som parterna har förhandlat fram.Men det handlar också om en ny arbetslinje, och här finns kanske den allra tydligaste skiljelinjen mellan å ena sidan regeringen och samarbetspartierna och å andra sidan Socialdemokraterna. Vi tycker att det ska löna sig att arbeta. Vi tycker att det ska vara tydlig skillnad om man går från bidrag till egen försörjning. Men tyvärr finns inte tillräckliga drivkrafter i dag, och det gör att det blir väldigt svårt för företagen med kompetensförsörjning. Därför menar vi att vi, parallellt med de stora förändringar vi vill göra i regelverket för arbetskraftsinvandring, naturligtvis också måste arbeta med en bidragsreform för att det ska löna sig bättre för människor att ta de jobb som finns, inte minst inom låglönesektorer.Sofia Amloh noterade att den här utredningen har samma namn. Jag vill förtydliga att det är utredaren själv som bestämmer namnet - det kan inte regeringen styra. Men eftersom det inte finns något förslag om behovsprövad arbetskraftsinvandring kvar att lägga fram skulle jag gissa att det kommer att bli ett annat namn när utredaren väl lägger fram sitt förslag.Leif Nysmed förklarade varför Socialdemokraterna har gjort mycket lite på åtta år, egentligen bara det som vi i oppositionen tog initiativ till; det var för att man inte hade majoritet. Man har alltså valt att ta regeringsmakten och därmed avstått från att driva igenom sina kanske, som det framstår här i kammaren, allra viktigaste reformer - bara för att få makten.I stället har, och det är jag mycket glad för, våra fyra partier majoritet för att nu sätta dit det fusk och det utnyttjande som de socialdemokratiska ledamöterna uttrycker så stor oro för, vilket inte har kunnat genomföras tidigare. Detta är jag väldigt glad för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationerSlutligen vill jag, eftersom talmannen inte reagerade, rikta mig till Ola Möller och säga att jag inte tycker att man ska baktala ministrar som inte deltar i debatten. Det finns alla möjligheter att rikta sig till den minister man har kritik mot i en saklig debatt. Jag kan dessutom tillägga att det enda som avvecklas på klimatområdet är den oerhört ineffektiva klimatpolitik som Socialdemokraterna och Miljöpartiet bedrev under tidigare mandatperiod.