Gaceta médica catalana (1906-10-15 00:00:00), página 7

10. En tota població, qualsevol que siga l'origen de les aigües que l'alimentin, se deuràn instalar, en proporció als seus recursos y importància, aparells d'esterilització d'eficacia provada, a la sortida del dipòsit general, deventse subjectar la canyeria general de distribució a una inspecció facultativa contínua, al objecte d'evitar la contaminació del líquid per les impureses del subsol.

11. En tots els edificis públics o particulars ahont s'allotgin colectivitats, com escoles, quartels, cases de reculliment, etz., s'instal·laran esterilizadors secundaris a la sortida dels dipòsits.

12. En els anàlisis químics y bacteriològics de les aigües de proveïment de les poblacions, podrà intervenir l'Acadèmia d'Higiene de Catalunya sempre que aquesta ho cregui convenient.

13. Que deu procedir-se a un estudi dels cursos d'aigües de la Regió Catalana, per poder legislar sobre la seva protecció i concretar en conseqüència quan y en quines condicions podràn buidar-se en ells les inmundícies líquides y aigües industrials de les poblacions.

14. En les grans aglomeracions urbanes deu verificarse l'evaquació colectiva de les inmundícies líquides, sempre que les instal·lacions siguin completes, doncs de lo contrari aquest sistema resulta en alt grau perjudicial per la salut pública.

15. Sempre que l'estat econòmic ho permeti, l'evaquació colectiva se verificarà per el sistema de tot a l'alcantarilla, per ser son valor higiènic major que l'separatiu, si be aquest es més econòmic que aquell.

16. A les petites poblacions ahont les inmundícies líquides no s'usin com adob, s'establiran pous Mouras ab desaigüe tubolar colectiu.

17. A les petites poblacions agrícoles s'establiran petits dipòsits mòvils, impermeables y ab tancament hermètic, fàcilment transportables al objecte d'evitar la extracció a domicili, que sempre es perjudicial per els gasos que s'espargeixen.

18. Entre les diferents medis de depuració de les inmundícies líquides serà sempre preferit el biològic natural per camps d'irrigació o bé per filtració intermitent.

19. L'abocament an els rius serà sols admisible quan l'auto-depuració es verifique avans de que les aigües arribin a la primera població situada més avall de la que les aboca.

20. L'abocament al mar y en els llacs se verificarà en un punt tal que les corrents y vents reignants allunyin les inmundícies y gasos que d'ells se desprenquin, de les poblacions litorals.

21. En cas de que les circumstàncies locals obliguin a adoptar la depuració biològica artificial, la mecànica-química o qualsevol altre sistema, se multiplicaran les instal·lacions al objecte de que cada una d'elles sols se depurin petites cantitats d'aigües d'evaquació.

22. Al objecte de que la composició química de les aigües industrials no dificulti ó impedexi la depuració de les inmundícies líquides ab les quís barregio, deuràn depurarse avans de sortir de l'establiment qui les produexi.

Tema IV. — Influencia del cultiu del arròs en el rebrotament del paludisme a Catalunya. — Ponent : Dr. Pi y Morell.

1.a El cultiu del arròs és sempre perillós; ben cultivada ho es y axò constitueix un mal menor inevitable.

2.a El paludisme ha existit sempre endèmicament al Empordà.

3.a Els camps d'arròs han afavorit el rebrotament de dita malaltia, degut a la negligència dels seus cultivadors.

4.a El Congrés no jutja pertinent la supresió absoluta del cultiu, però desitja que's complexin rigorosament les disposicions vigents referents al mateix.

5.a Deuràn crear-se juntes comarcals compostes de persones de tots els estaments y especialment de les classes facultatives pera que s'encarreguin de denunciar la no observància de les prescripcions higièniques y de que'l cultiu se verifique conforme a lo legislat.

6.a L'Acadèmia d'Higiene de Catalunya s'encarregarà del nombrament d'aquestes juntres y d'assessorarles convenientment.