Gaceta médica catalana (1906-10-15 00:00:00), página 10

o dona que habitualment y en virtut de contracta verbal o escrita, trevalla física o intelectualment fora del seu domicili per compte d'altri y no exerceix pública ni privadament cap professió titular lliure.

III. Modificar les fulles d'inscripció del llibre de registre d'accidents del treball, afegint-hi les casilles necessàries pera ferhi constar ademés de lo actual, lo dia de la setmana en que ha tingut lloc l'accident, lo nom específic ó tècnich del operari dins de l'indústria a que perteneix, la classe de lesió, incluintla en una de les categories següents: Ferida simple, ferida per esquins, contusió, massagement, fractura, luxació, cremadura y intoxicació; la màquina, instrument, funció o mecanisme causant del accident y 'l siti y hora que s'ha practicat la primera cura.

IV. Obligar los patrons als preuferaires a plegar del treball en havent pres mal y audir desseguida al metge pera que 'ls hi fassí la primera cura.

V. L'òbrer que dintre les vintiquatre hores successives al accident no dongui al patró o a sos representants la notícia d'haver pres mal, deixará de percebre 'ls beneficis de la Lley, y 'l patró que no dongui conexeiment a un metge del accident sofrit pel obrer, abonará el doble de la cuota establerta.

VI. L'autoritat mèdica competent farà un formulari o cartilla de primeres cures, concretantles a la fórmula més reduïda possible, per evitar les perturbacions d'una primera cura intempestiva, exigint la lley son forços us. Dit formulari determinarà també quins materials han d'adoptarse, posantlos al alcans immediat de tots los que efectuin un mateix treball; aquesta cartilla s'esposara en quantes llengües, idiomes o dialectes tingan los que intervinguin en un determinat grup de treball.

VII. Lo Govern disposarà que 'ls contractes de segurs d'accidents del treball no tinguin alcans limitats, exigint a les entitats asseguradores que sa acció y responsabilitat compreguin totes les lleys dictades o que's dictin, garantissant sempre la responsabilitat del propi assegurat.

10. Lo primer Congrés d'Higiene apoyará la formació d'un Museu de aparells, eynes y instalacions pera evitar los accidents del treball, semblant als estrangers, solicitant de l'Acadèmia d'Higiene que unexi sa acció a la que té empresa la Junta local de Reformes socials a Barcelona, atement lo per aquesta acordat, pera que hi contribueixin les altres províncies catalanes.

Apuntes de medicamentos (1)

POR EL
DR. RODRÍGUEZ MÉNDEZ

Hidroperóxido de bocresol.—
Nombre científico del ácido aséptico.
Hidroquinona.—Sinónimo de paradijenol, paradioxibenzoil. Aguas incoloras, solubles en el agua (1 por 17), alcohol y éter, usada contra el reumatismo y neuralgias. Se empieza por un gramo y se llega á cuatro; una vez se empleó la dosis de cuarenta (?). La solución se altera en contacto de la luz y es útil darla al acostarse y recién preparada. Químicamente es intermedia entre sus isómeros la resorcin y la pirocatequina.
Hidroxiftalofeno.—Véase Purgil.
Hidruro de benzilo.—Sinónimo de tolvol.
Hidruro de guayacil.—Sinónimo de guayacol.

Hiel de buey.—Las sales sódicas de los ácidos orgánicos de la bilis son colaggos. En este concepto se usa la bilis de buey en total á dosis muy variables: de ordinario pildoras de 0'10 á 0'20 gramos.
Hierba buena.—Véase Keimel.
Hierba cana.—Véase Senecio.
Hierba de Cotonia.—Nombre vulgar del Heliotropium.—Véase éste.
Hierba de gallinas.—Nombre vulgar de la Petiveria alliacea.—Véase ésta.
Hierba de Kousmitch.—Nombre vulgar de la Ephedra vulgaris.
Hierba de la Puebla.—Véase Senecio canicida.
Hierba de los cantores.—Véase Erysimum.

(1) Continuación.—Véase el número anterior.