Gaceta médica catalana (1906-10-15 00:00:00), página 8

7.a L'Estat deu procedir a la neteja de les corrents públiques, molt especialment la dels rechs paral·lels a la carretera de Vilademàt a Palafrugell, que sols existexen des de la construcció de dita vía de comunicació.

8.a Se procurarà la revisió de tots els expedients tramitats.

Tema III. — Epidèmies: circumstàncies observades a Catalunya que favoreixen sa difusió y manera d'evitarles. — Ponents: Carles Cailleja. — R. Plá y Armengol. — Agustí M.ª Gibert. — Santiago Xumetra.

1.a Procuris per tots els medis possibles axecar lo nivell de cultura de totes les classes socials, a fi de guanyar intel·ligències y voluntats a favor dels humanitaris fins de l'Higiene.

La difusió epidèmica té de combatres ab la difusió de l'Higiene.

2.a No basten les cartilles sanitaries ab instruccions redactades a manera de manaments en temps d'epidèmia, ni les conferencies ambulants, urgeix que l'ensenyansa de l'Higiene comensi desde petits ab les beceroles, y sobre tot es absolutament indispensable la publicació d'un compendi científich-pràctic d'Higiene per us dels nostres mestres de primera ensenyansa, sens perjudici de interessar ab tota urgença al Excm. Sr. Ministre d'Instrucció Pública en que l'assignatura d'Higiene formi part integrant del quadro d'estudis necessaris pera l'obtenció del grau de Mestre Elemental.

3.a Essent diferents en quinçiu dels pobles les necessitats higièniques y topant sempre les reformes o treballs de sanejament, previ parer facultatiu, ab los eterns entrebancs del centralisme, qui ni fà ni dexa fer, si's vol fer veritable obra higiénica, precisa l'autonomia dels municipis.

4.a Cal portar a la convicció de totes les classes socials l'utilitat del aïllament a casa o en hospitals o cases d'aïllament que delen construirse sobre tot en les poblacions grans y posar bon remey a les altres prematures dels atacats de malalties infecto-contagioses.

5.a Com á mida profilàctica, procedeix fer lo mateix ab la desinfecció, porque l'iniciativa individual vagí invadint y saturant les classes menys fortes, la massa, 'ls pobles petits y la senzilla gent del camp, sens perjudici d'organizar Instituts d'Higiene urbana o quelcom semblant en totes les localitats hont axò siga factible.

6.a Fer entendre als nostres Govern s'lineludible dever que tenen de que leyes de sanitat no siguin lletra morta o leyes purament de luxe y de cumplir les obligacions que els mateixos s'abrogan, sense excuses ni dilacions, puig fer lo contrari es anar contra la primera llei dels pobles.

SECCIÓ TERCERA

Tema I. — Habitacions obreres. — Ponencia: Doctor Monturiol.

1.a Han d'esser reformades o destruïdes totes les cases obreres que per llurs condicions de emplassament y construcción atentin al dret, á la salut y al dret al benestar, inseparables de la condició humana o que sien impe- diment pera la major perfecció individual y social dels homes.

2.a El millor tipo d'habitatció obrera es el de casa única, de planta baixa y un pis ab esbarjo pera hort o jardí, independent pera cada família, em- plassada y construïda atenentse a principis d'higiene y estètica. A les ba- rriades obreres cal preferirhi, tant a les urbs com fora d'elles la llibertat més completa en la situació de la casa, ab el fi d'evitar la disagregació de la societat y cooperar a la solidaritat social. En cassos excepcionals, se con- sent el familisteri, exigint empró les condicions generals que s'assenyalen a la conclusió primera.

3.a Tenint per fonamental el principi de que 'l fet econòmic no ha de esser en cap ocasió perjudici pera les condicions higièniques y estètiques de la casa del obrer, ni pera la seva dignitat individual y social, cal promoure la constitució de societats obreres o capitalistes, de cooperació o de negoci, que s'empraguin la construcció d'habitacions obreres, essent preferible al uniformisme y imposició de les construccions fetes, l'avansament de cabals pera que cada família fassi la seva llar com li plaguí, mientras no s'aparti de les grans leyes d'Higiene social que s'han senyalat. Axis mateix s'esti- mulen els sentiments filantròpics pera que llegats, donacions o dexes, afavoreixin la solució del problema humà de les habitacions obreres.