Gaceta médica catalana (1906-11-30 00:00:00), página 4

amb els exemplars que ara per ara corren; els vol més eximis, de grandesa soperba, més suaus i més altivos, més fills de la Terra i més apropi de Déu!

De totes eixes tasques de l'Higiene, es de la social que desitjo dir-vos-en alguns mots. Ella es excelsa, puig actua sobre el fenomens constitutius de les modalitats socials d'altal manera que ls suprimeix, minva, desvia o fortifica, segons s'oposin o ajudin al perfeccionament de les mateixes; i, aixís, influint en la marxa i el destí dels pobles, els endreca cap a la sana expansió de la llur vida. De tots temps s'ha intentat realitzar-la; però es clar que pera fer-ho am bon èxit s'ha hagut d'esperar a saber am certesa les xifres i qualitats dels elements am que les societats estan formades; com se mouen, com evolucionen, com naixen i viuen a dins d'elles; i això ha tardat molt a ser possible. Els sociolecs, els economistes, els pensadors, qui en altres segles crítica-ven la gestió del poders i li atribueixen efectes malhaurats, se trobaven, a l'intentar dar-ne irrecusable mostra, amb el mateix obstacle que ls seus partidaris al voler fer veres les llonances. Els conceptes d'uns i altres eren a l'atzar, sense la prova pràctica. Havien mester de fets i xifres, i ningú 'n treia. La nació representava massa informe en la qual els essers s'aglutinaven i es confonien, com apegats i mig disolts per espès magma; i es veia tant difícil detallar-ne ls factors, que alguns temien que no s'arribés a alcançar mai.

No obstant, a l'últim, a copia d'ensajos i fracassos, l'estadística s'ha fet. L'empadronament dels pobles té lloc amb exactitud prou utilosa i el registre civil subministra els detalls del moviment social. Amb aquests datos ha nascut i s'ha enfilat la Demografia, ciència que s'dédica a l'estudi de les colectivitats humanes; ella indaga l nombre i qualitats dels individus, que les formen, i com hi broten, belliuguen i s'renoven; i, aixís, gràcies a ella, el camp es expedít pera l'apreciació exacta de les contingencies de l'evolució dels pobles. Per ella sabem llurs malalties, llurs bonances; per ella sabem les minucies de llurs períodes d'aixafament, d'inercia o vigoria; i d'aquesta manera tenen ferma base les investigacions sobre la llur marxa. Les ciències socials, i l'Higiene amb elles, ja no han d'anar d'esma per les regions quimèriques; ara ls consta en xifres com els homes s'agrupen i com aquests agrupaments se formen; ara veuen en línies, i l'imatge n'es gràfica, com peregrinen els humanals estols per l'infinít del temps sobre l'planetà, com se lliguen, i suren i s'empenyen i es torben, continuament engroixits pels nascuts en l'aplec, i a l'ensems afonjats pels morts que deixen.

Dels resultats dels estudis demografics ne brollen desseguida variades conclusions; i es la primera la diversitat immensa que presenten els datos relatius als distints pobles. Sembla a la gent, quan d'aquestes coses tracta, que, mica més o menys, arreu els homes naixen, viuen i moren d'igual manera; que l benestar o malestar són influencies inevitables d'alguna estrella; i que les malalties són producte d'alguna fatalitat misteriosa. La Terra sembla, als seus ulls, opresa per cel de plom; tot hi es identic; i resignadamente espera que l seu destí s'cumpleixi. Aixís, en brona, diran an alguna donzella que no s'col-loca, que fa mal de no moure-s; que a tal vïleta tot el jovent se casa; però es falornia! I, no obstant, l'enganyós es lo contrari; car el matrimoni, com els demés fenomens socials, varien en alt grau d'un lloc a un altre. Més aquestes diferencies ben netes, no s'realisen en cada pais sinó per circumstancies molt intenses; de manera que sens ofereixen lligades a les seves propies condicions de vida. No es l'atzar qui les crea, es en el poble mateix que s'forjen; es el terrer aon se eria, el