Gaceta médica catalana (1906-10-15 00:00:00), página 5

3.a La tercera part del total de defuncions correspon a les criatures menors de cinc anys, haventhi una relació directa entre dita mortalitat y el caràcter industrial de les poblacions.

4.a La majoria dels pobles senyalen com a causes principals de morbositat la manca d'aigües potables y la manca de desaigües.

5.a La alimentació insuficient, l'alcoholisme, l'exces de treball y l'ignorancia, solen trobar-se junt en aquelles comarques d'escasos medis de vida y sobre tot, mancades de vies de comunicació. Les sofisticacions alimentícies son més propies de les grans urbs.

6.a En general les comarques montanyoses presenten una mortalitat major que les planes. Aquesta proporció es deguda a la major mortalitat de criatures a les primeres, per efecte de l'ignorancia de llurs habitants en puericultura.

7.a Les reformes que deuen implantarse a Catalunya, poden classificar-se en dos grans grups; unes fonamentals, de caràcter general y permanent y son l'aportament d'aigües potables, els desaigües, la construcció de carreteres y altres vies de comunicació, la supresió del impost de consums, la ventilació de fàbriques y tallers, la regulació del treball segons la naturalesa de cada indústria, la construcció d'hospitals y cases d'aïllament per malalts infecciosos y de cases-bressols a les poblacions industrials; y altres de caràcter més particular y concret com la vacunació obligatoria, circunspectancial y transitori com les desinfeccions, la persecució de sofisticacions alimentícies y altres mides per l'estil ja sobradament coneegudes.

En lo que s'afegeix a Barcelona es de necessitat urgent y imprescindible l'aportament d'aigües en cantitat suficient.

8.a Les reformes més urgents en determinades poblacions son: la construcción d'habitatges obrers als grans centres industrials, y la traslació dels cementiris intra-urbans en aquelles que'ls conserven en aquesta forma.

9.a Per assolir la suprema utilitat de les reformes y mides que's proposen, cal acompanyarles d'una acció educadora intensa y permanent, dirigida en especial a les mares residents a les comarques montanyoses y a les poblacions industrials. Un dels medis de més eficàcia pera fomentar aquesta educació, es l'establiment ab caràcter obligatori de l'ensenyansa higiènica a les escoles d'instrucció primària.

10. Tenim la ferma convicció que d'aplicarse aquestes mides y reformes, al menys les que hem calificat de fonamentals, la disminució que experimentarien les infeccions comunes, la tuberculosi y el paludisme, seria suficient pera reduir en més d'una quarta part la mortalitat general de Catalunya.

11. Fora molt convenient que les classificacions estadístiques oficials tinguessin per base les comarques y regions naturals y no 'ls partits judiciais y les províncies, com se fa en la actualitat.

Tema II. — Frecuencia de la apoplexia cerebral a Catalunya y medis d'evitarla. — Ponents: Drs. Tarruella y Carreras (D. Hermenegild).

1.a Es un fet indiscutible la enorme freqüència de la apoplexia cerebral a Catalunya.

2.a En l'estat actual de la Ciència ha de acceptarse la tributació d'aquest fet com a resultat de la conjunció de la arterio-esclerosi, darrer anell de la cadena morbosà, de la diàtesis artrítica d'existència considerable a Catalunya, ab l'estat especial de la dinàmica atmosfèrica de nostra regió.

3.a Donada la importància d'aquest últim factor, es convenient diseminar per Catalunya observatoris meteorològics elementals a fi de realitzar l'estudi constant de la dinàmica atmosfèrica.

4.a A fi d'evitar excessos de diagnòstic que portin a confondre la apoplexia ab altres malalties de síndrome similar, ab lo qual pot ser aumentada indegudament sa freqüència, se recomana als clínichs catalans el més complet rigorisme científich en l'admisio d'existència dels casos d'hemorragia cerebral.

5.a Aquest estudi d'alt interés sanitari a Catalunya, resta capitó obert a les iniciatives d'estudi de tots els catalans que se sentin aimantats per la ponderació y millorament de la vida catalana.