Gaceta médica catalana (1898-07-15 00:00:00), página 6

altres se morien y principalment persones que tenien los pits guastats y vells, y molts xics de llet y moltes dones prenyades que los xics fallant-los la materia de la llet que es los aliments dels se morien de fam, los vells per no tenir forsa de expectorar la materia dels pits morien sofo- cats y moltes dones prenyades per causa de la tos se venien abortir y de aquí ne morien moltes. La qual constitucio de temps y malaltia popular aportave los accidents segunts, gran dolor de cap, gran dificultat de ale y portave una veu ronca y apres un orror de fret e apres febra e apres tos molt gran la qual los primers dies apparie la tos era seca sense arrancar res, y apres passat lo sete o quatorze scopien molt de pit y mes en tot lo progres que staven malalts tenien una llassitud y desgana de tot lo cors y debilitacio molt gran de virtut y desgana molt gran de menjar qualsevol vianda y tenien molt gran vigilia per causa de la tos, y molts en la fi de la malaltia tenien cambres y molts suaven, la qual evacuacio de suor a molts curave y feu molta utilitat, la qual malaltia compta un grave doctor en medicina ques segui lany M.D.VII per tota la França y no tantosolsament se segui ali pero en tota aquesta província y lo mateix compte que fonc en lo any M.D.X y era malaltia peregrina y no usitada als metges, en lo principi duptaren molt en quina manera la tenien de curar entre los quals en lo principi no entenen lo que ex pro- pia natura volia aquella malaltia no duptaren de purgarne y de segnarn- ne, lo que la experiencie mostra que no convenia segnar perque molts ne morien molt promtament fabent una evacuatio tant principal com es la sagnia la qual vol totistems qey hage forses necessaries, y com aquesta malaltia popular debilitas tant la virtut ni de si ni fes efecte en los humors sino tant solament en los spirits en ninguna manera no convenia la segnia ex rei natura, perque si alguns en semblant constitucio los aprofitave la segnia no fonc per que la malaltia dessi ho requiris sino per tenir tal disposicio lo cors de fer una febra continua o modorra, y posat cars que fos per aqueix efecte y pocs curassen ab segnia essent la constitucio que debilitava los cossos humans, los metges ab aquexa ma- laltia y tenian anar molt premeditats y que en semblant constitucio purga ni segnia no convisques demostra un gran doctor en medicina lo qual se diu Valllleriola que diu que la cura de semblant malaltia no consistia ni en segnia ni en purgar, abas los qui feyen semblants remeis se trobaven molt pigors fahent agitacio y commocio dels humors y no cu- rant se ab medecina que resistis al veri, y usant medicines pectorals y coses que puguessen a la fi llansar la materia contenguda en lo pit, la qual malaltia continuia tot lo mes de agost y principi de setembre entre lo qual temps sen moriren molts y dona molt grandissim spant a tota aquesta nostra Ciutat y tota la terra per que fonc comu, y los uns no podien ajudar als altres per star tots malalts, de la qual malaltia preguem a nostre senyor nos vulle remediar y tornar nos la salut, y perque en temps sdevenidor tinguen noticia de dita malaltia sen fa memoria en lo present dietari per que en aquesta Ciutat se fassen coses que Deu sa Magestat y lo poble ne sie servit, per que aquestos treballs y altres no venen sino per nostres pecats y deffectes, suppliant perçò a nostre senyor Deu nos vulle donar camí quens smenem hil' serviam.

He procurat copiar fidelment tot lo que va extret del Dietari, per- que si algunes paraules estan escrites de diferent manera, fins en un mateix apartat, és perque axí estan en ell y no per distraccio meua. No diré no n'hagi tingut alguna, però estich cert serán poques, perque he tingut més cuidado del que generalment tinc en mos escrits que, com ja he dit altres vegades, no són propriament estudis científics ni litera- ris, sinó senzills entreteniments d'un vell que no té res que fer y que'n