Gaceta médica catalana (1898-06-30 00:00:00), página 10

officials de la casa y de altres persones anaren a casa de sa Excellencia hil trobaren a una instancia xica envers marina y sa Excellencia los digu : — « Jo tengo chartas de sa Magestat con les quales me da aviso como en Sevilla se mueren de pestilencia, por tanto de parte de su Magestat y mia l'es encargo tenga (n) cuenta con toda la diligencia posible con la qual' en la ayuda de Dios primero y con su diligencia sta ciudad sea guardada » — y lo magnifichs mossen Jaume Vila conceller en cap y per part de tots los altres senors de concellers respongue y dix a sa Excellencia : « besam las mans a sa Excellencia de la merce quens ha feta nosaltres tindrem tot lo cuydado diligence y solicitud que dit negoci requereix » — y en continent se despediren y tornaren a casa de la ciutat y tingueren en la hora mateixa vuytena del morbo per donar orde ab tot effecte en lo que sa Excellencia los havie avisats y enviats a demanar. »

L'avis y providencies produhirien son efecte, perque aquell any Barcelona se vegé lliure de tota pestilencia.

Dos anys després (1583), los magnifichs Concellers y sa Excelencia sembla no estiguieren tant d'acort respecte aquest mateix punt, puix los representants de la ciutat tingueren, com se diu vulgarment, de traure les ungles per fer respectar sos drets. Encare que una mica massa llarch, val la pena de copiar-ho :

« Febrer. — Dimecres XXIII. — En aquest mateix dia demati a las nou hores vingue a casa la Ciutat don Luys de Paquera doctor del concell criminal y digue als magnifichs concellers de part de sa Ex.cía y del real concell que desitjaven saber lo que havia determinat la Ciutat acerca de la nova que era vinguda del Alguer en la ylla de Cerdanya que morien de pesta en dita Ciutat y del galio que ere vingut de dita ylla de Cerdanya y també acerca de la nova que ere vinguda que en Malgrat se morien de pesta, perque sa Ex.cía y lo Real concell desitjava tenir tota la correspondencia possible ab la Ciutat y per los magnifichs concellers li fou respost lo que la Ciutat havia determinat, y lo dit don Luys sen ana y al cap de una hora torna en dita casa de la Ciutat y per star los magnifichs concellers ocupats en la agraduacio per al jurament dels taulers li enviaren a dir sen entras al ort y digueren al magnific miccer Joan Puigvert conceller terç que isques a parlar ab lo dit don Luys de Paguera y sabes lo que volia excusant los que perdonas que per estar ocupats en la agraduacio no podian tractar negocios, y axi dit don Luys de Paguera digue al conceller terç com ell venia allí enviat per sa Ex.cía y lo real concell Criminal y que desitjava parlar ab tots junts y dit miccer Puigvert conceller terç li respongue que no podia parlar ab tots concellers perque staven en companyia de molts Cavallers y Ciutadans y Ciutadans y entre ells staven prohombres y que no tindria loch pera seure entre ells y que li digues lo que li seríe servey de part de tots los concelles de hoyrlo y tornar li resposta en nom de tots y que ere tant com si tots li fossen, y axi dit don Luys digue a dit Conceller terç que ell havie refferit en concell lo que dits magnifichs Concellers li havien dit y que li havien manat que tornas a casa de la Ciutat y que digues a dits concellers hils notificas la conclusio que en dit concell sera feta acerca de dit galio que era vingut de Cerdanya y que la primera volta que era vingut no havia pogut dirlos la dita conclusio perque era secreta y ell no la podia publicar fins tingues orde y que pus ara li havien dada licentia y facultat ell la diria y era que sera determinat ques manas al patro de dit galio que pena de la vida no aturas en totes les mars de Catalunya y que no desembarcas ningy y que no donas ninguna manera de pratica a dit galio y que ell' los notificaba dita conclusio y que sabessen lo que si ere determinat y ho tinguessen per he, y axi dit