Gaceta médica catalana (1898-06-30 00:00:00), página 8

e de un privilegi antich del any 1337 ab las quals esta molt be y sanctament provehit y ordenat que tots los metges y chirurgians que se eran absentats y fugits de la present ciutat y los qui en ella eren, visitassen lo spital de franch y tots los poblats de la ciutat de qualsevol mal, ab moderat salari de un real ho dos ho tres segons les qualitats de les persones, sengles hu ho dos dies, y asso ses fet per lo gran desordre que se era fet que havien deixat inhumanament lo spital y no volien visitar, y si algu visitaba als rics ab exes de salari y axi lo S. hi ha proveit. »

« Dilluns XVII. — Aquest dia parti lo Illustre S. locitinent general de la present ciutat per raho de la concurrent temporada de peste per apar-tarse pera Granollers ahont ha prorogat la audiencia per ha XXVI del corrent e los honorables concel·les feren fer la sercha per un morber que es de Mathabous, y feu relacio que ni habia hagut tres, hu al spital y dos en les altres sglesies perque lo correu no era en ciutat perque era nat (anat) per afers de la ciutat. — Peste II. Altre mal III. Batexs III. »

Moriren:

    Janer
    50 morts de glanola, essent de 4 a 7 diaris.

    Febrer
    113 » de » » de 0 a 8 »

    Març
    150 » de » » de 0 a 15 »

    Abril
    467 » de » » de 6 a 29 »

    Maig.
    1,245 » de » » de 49 a 77 » màx. die 26.

    Juny.
    1,514 » de » » de 34 a 69 »

    Juliol
    530 » de » » de 1 a 42 »

    Agost
    9 » de » » de 0 a 3 »

Total: 4,078 morts de glanola durant 7 mesos; promedi, 19 diaris.

« Febrer. — Dissapte V. — Aquest dia comensaren les professons dels set goigs per causa de la pestè y ana a Nazaret. — Peste III. Altre mal VI. Batexs IIII. »

Les professons de rogatives continuaren com de costum anant un dia a cada parroquia o convent. Lo diumenge de Carnestoltes « nos permete juglas ni masquarars per raho de la temporada de la peste. » Lo dijous, 3 de març, s’apressuraren a cantar un Te-Deum y repicar les campanes en totes les parroquies perque lo die abans no havia mort ningú de peste, y des d’aquell dia lo flagell assotà més fort a la ciutat, com se pot veure per lo precedent estat.

Lo dimecres 13 d’abril, los Concellers, d’acort ab lo senyor Bisbe, determinaren se fessen pregaries en la Seu y demés iglesies cada dia després de vespres, qual disposició acaba del modo següent: « E perque sia notori a tothom quiscan dia dita hora y punt en qués faran dites pregaries y oracions e commemoracions, han estatuit y ordenat que tocant se en dita ‘sen les campanes que acostumen de tocar quiscan dia quant se alsa en lo ofici divinal lo sacratissim cors de Jesucrist Salvador nostre y totes les altres sglesies responguen que tothom se agenoll com se acostuma de agenollar y star agenollats per dit alcàmient del dit sacratissim cors de Jesucrist salvador nostre y totes les altres sglesies responguen fins han acabat de tocar los tochs acostumats, pera dir un paternoster y una ave Maria y altres devotes oracions per dita causa y efectes. — Peste XIII. Altre mal IIII. »

Són llargues y sens importancia per nostre objecte les disposicions preses per la festa y professó del die de Corpus.

« Agost. — Dimecras X. — Aquest dia que es la festa del glorios martir Sanct Llorens se canta teudeum laudamus ab solemne profeso per la gran merce nostre senyor Deu nos ha feta de levarnos de tot lo flagell