Analýza vybraných charakteristik geriatrické populace v České republice v mezinárodním srovnání PharmDr. Jan Kostřiba, Ph.D.1, PharmDr. Anna Lukačišinová, Ph.D.,2 Pranvera Apostoli, MSc.1, Brkič Jovana, MSc.1, doc. PharmDr. Daniela Fialová, Ph.D.1, 3 1 Katedra sociální a klinické farmacie, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové, Univerzita Karlova 2 Oddělení hodnocení zdravotnických technologií, Státní ústav pro kontrolu léčiv, Praha 3 Geriatrická klinika 1. LF UK a VFN, 1. lékařská fakulta, Univerzita Karlova Úvod Podíl seniorů v evropské i světové populaci neustále narůstá. S tímto trendem každoročně roste také počet polymorbidních pacientů s předepsanou polyfarmakoterapií, s omezenými funkčními schopnostmi a geriatrickým syndromem křehkosti. Senioři představují specifickou skupinu populace, která je také náchylnější k různým polékovým reakcím. Ve snaze zvýšit kvalitu a bezpečnost geriatrické preskripce a minimalizovat rizika spojená s užíváním léčiv jsou v Evropě i celosvětově publikována a analyzována data o stárnutí populace v jednotlivých regionech a s tím spojenými charakteristikami a riziky týkajícími se geriatrické populace. Cílem této dílčí analýzy je odhalit a zdůraznit potřebu změn zdravotní a lékové politiky v jednotlivých zemích v kontextu vývoje společnosti jako celku. Metodika V rámci výzkumných projektů EU H2020 “EUROAGEISM” a EU COST Action IS 1402, jejichž společným cílem je zlepšit kvalitu života geriatrické populace, byla v této části práce zabývající se porovnáním a hodnocením demografických, zdravotnických a ekonomických analýz použita data z databází OECD Health Statistics 2019, Evropské komise Eurostat, Českého statistického úřadu a Ústavu zdravotnických informací a statistiky ČR. Výsledky Podíl výdajů na zdravotnictví k HDP vykazuje dlouhodobě v ČR mnohem nižší hodnoty než ostatní srovnávané země. Rovněž nízký podíl soukromých výdajů charakterizuje významný vliv veřejného financování a s ním spojenou důležitostí zodpovědnosti centrálních autorit na racionálním nastavení celého zdravotnického systému. Naděje na dožití při narození nejen v ČR stále roste, důležité je však porovnávat také podíl tzv. roků zdravého života bez zdravotních komplikací. V souvislosti s nízkou porodností dochází ve většině sledovaných zemí ke stárnutí populace a zvyšování podílu geriatrické části obyvatel. Dlouhodobou nemocí nebo zdravotním problémem trpí nadpoloviční většina geriatrické populace, roste i podíl vybraných chronických onemocnění jako je hypertenze či diabetes mellitus. Výsledky reflektují i míru racionality v užívání předepisovaných léčivých přípravků, které je v ČR jedno z nejvyšších v rámci sledovaných zemí. Více než 82 % populace starší 65 let, a dokonce více než 96 % populace starší 75 let užívá nějaké léčivé přípravky na lékařský předpis, přičemž průměr zemí EU je o 10 % nižší. Závěr Parametry geriatrické populace v ČR vykazují řadu společných charakteristik v rámci vyspělých zemí OECD i EU, ale i v rámci těchto srovnání vykazují mnoho specifik, která je třeba reflektovat nejen v individuálních léčebných postupech, ale také v utváření celonárodní zdravotní a lékové politiky. Poděkování Tento projekt vznikl v rámci výzkumných projektů EU H2020 “EUROAGEISM” a EU COST Action IS 1402 podpořených programem Horizon 2020 Evropské komise dle grantové dohody Marie Skłodowska-Curie č. 764632.