világháború óta soha nem volt ilyen nagy a lakhelyüket elhagyni kényszerülők, azaz a menekültek száma, önmagában indokolja a humanitárius csúcstalálkozó megszervezésének létjogosultságát.
Négy országban minden nyáron középiskolás diákokat tanítunk vállalkozás fejlesztésre.
Diákok milliói számára nem csupán a külföldön való tanulást, új ismeretek megszerzését, hanem a kontinens felfedezését, az európai identitás gyakorlatban való megtapasztalását, a másság iránti tiszteletet és az új kihívásoknak való megfelelést is jelenti.
Közös kulturális örökségünkre irányulhat általa a figyelem.
Arra szeretném kérni a Bizottságot, a Biztos asszonyt, az Európai Parlamentet, hogy minden, az Unió területén előforduló etnikai vagy faji diszkriminációra alkalmas gyakorlatot vegyünk górcső alá és ítéljünk el.
A mai bizonytalan világban Európa egysége nem lehet teljes a Nyugat Balkán nélkül, ezért nem kérdés, hogy előbb vagy utóbb Bosznia Hercegovina is EU tagállam kell legyen.
Ebben az értelemben igenis mérlegre kell tennünk a véleménynyilvánítás szabadságát az emberi jogi iránymutatások tükrében, hiszen mindenkinek ugyanannyira fontos a szabadsága annak is, aki véleményét fejezi ki, de annak is, akit ez a vélemény méltóságában, értékeiben, életvitelében sért.
A román és bolgár polgárok akik uniós állampolgárok azt látják, hogy még ma sem lehetnek részesei a schengeni térségnek, miközben nem ebbe a két országba érkeznek százezerszámra ellenőrizhetetlenül és illegális módon a bevándorlók.
A fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség ijesztő méreteket ölt egyes tagállamokban, a jelenség következményeit ma talán fel sem tudjuk mérni.
Miközben nem fektetünk elég hangsúlyt rá, hogy egy EU tagállamban is leszámolás áldozatai lehetnek azok a sajtómunkások, akik a politikai vagy gazdasági elit számára kényelmetlen ügyeket tárnak fel.
A politikai ellenlábasok igazságszolgáltatási eszközökkel történő eltávolítása mindenképpen tükrözi a hatalom félelmét attól, hogy az ellenzék felülkerekedhet egy demokratikus választáson.
A digitális technológiák és ezek ipari alkalmazása ugyanakkor az Európai Unió globális versenyképességének kulcsfontosságú tényezője, ezért az Uniónak és a tagállamoknak is támogatniuk kell a kkv kat és a nagyobb ipari szereplőket, egészen egyszerűen azért, mert a világ más gazdasági központjaiban is ugyanezt teszik a saját vállalkozóikkal és ipari szereplőikkel.
Éppen ezért támogatom a Bizottság és az előadó álláspontját is, a mihamarabbi sikeres tárgyalások érdekében.
Az európai uniós ismeretek kapcsán ugyanakkor a fiatalok aktuális képet kaphatnak az Európában élő őshonos kisebbségekről is mindazokról a népcsoportokról, akik hozzájárultak és ma is hozzájárulnak Európa értéktárának bővüléséhez.
A sokszínűség védelmében azonban ezek szerint nem léphetnek fel az európai intézmények.
Ez amellett, hogy szakmaiatlan és rosszindulatú döntés, mélyen sérti a kisebbségi nyelven tanuló gyerekeket, azok szüleit és a jól felkészült oktatókat is.
Ugyanakkor a rendkívül sok petíció arra is rámutat, hogy rendszerszintű problémák vannak Romániában, ezért bizonyos területeken kiemelt figyelmet kell fordítania rá a Bizottságnak.
A kemény fellépés tehát mindenképpen indokolt és szükséges.
Európai értékrendünk megőrzése szempontjából ez azért fontos, mert ugyanez a közösség tegnap az urnák elé járult, helyhatósági választások voltak Romániában.
A nemzeti kisebbségek államalkotó tényezők, nem pedig valami probléma, amit gyorsan meg kell oldani, aztán a belépés után már nem kell foglalkozni velük.
A Külügyi Bizottság meglátásához csatlakozva én is fontosnak vélem, hogy az Európai Bizottság különítsen el forrásokat az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz keretében a Törökország délkeleti részén élők társadalmi gazdasági reintegrációját elősegítő programokra a kurd letelepedési folyamat megerősítése érdekében.
Nem szeretnék ebbe a vitába se bocsátkozni, de a jogállamiság és a független bíróság kapcsán fel szeretném hívni a figyelmet, mégpedig az államosítások révén elkobzott egyházi és magántulajdonok visszaszolgáltatásának a kérdésére.
Ha az alapvető jogokról kezdünk párbeszédet, akkor nem csupán a tagállamok álláspontját kell meghallgatni a Tanácsnak és a Bizottságnak, hanem például az őshonos nemzeti kisebbségek panaszait is komolyan kell venniük az uniós testületeknek.
Bizonyítja is ezt a jelenleg is hatályban levő szlovák államtörvény vagy a román oktatási törvény, mely bizonyos tárgyak oktatását csak az állam nyelvén teszi lehetővé.
Remélem nem fogja zavarni kollegáimat, hogy most egy vallási kisebbség érdekében szólalok meg.
Fontos társadalmi és kulturális szerepükön túl a sokszínűség hordozói, ugyanakkor jogbiztonságot teremtenek a jogok tulajdonosai számára is, hiszen lehetővé teszi díjazásukat.
Őszintén üdvözlöm Luis Michel képviselőtársam jelentését, amely végre kimondja azt, amit eddigi európai parlamenti munkám alatt végig szorgalmaztam.
Az egyezmény ratifikálása egy minőségi előrelépés volt az uniós érdekérvényesítésben, viszont a továbbiakban egy erőteljesebb fellépésre van szükség a fogyatékkal élő személyek jogainak a megvédésére.
Világossá kell tennünk, hogy Törökország csak a kurd kisebbséggel együtt, jogaikat tiszteletben tartva lehet stratégiai partnere az EU nak, más megoldás nem lehetséges.
A nyugat balkáni államok integrációja nélkül az egyesült Európa nem lehet teljes.
Ők nem bevándoroltak valahonnan, hanem történelmi okokból, a gyakori határmódosítások miatt kerültek egy másik állam fennhatósága alá.
Nem lenne túl elrugaszkodott elképzelés, hogy a következő program költségvetésének a megállapításánál a Bizottság fogadja el a polgáronként 1 eurós szintet, ami még mindig csak 500 millió eurót jelent.
Ezzel a döntéssel Törökország maga tér le arról az útról, amely az Európai Unió felé vezethetne.
A tagállamok felé is fontos kéréssel fordul a jelentés.
Az igazi demokrácia nem csupán a többség véleményének a megszavazása, hanem a kisebbség óhajainak figyelembevétele is. Erre lenne szükség Európa kisebbségeinek a védelme érdekében is. A siker másik oka abban rejlik, hogy az igent támogatók jobban kampányoltak, mint a múltkor, amikor a referendumot leszavazták.
Európában a hagyományos szociális biztonsági rendszerek az alkalmazottak védelmét szolgálják, de nehezen alkalmazhatók az önfoglalkoztatókra, vagyis a szabadúszókra, a kis és középvállalkozókra.
A kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésének kérdése fontos és égető terület, mely a fukusimai tragédia nyomán még nagyobb hangsúlyt nyert.
De ne örüljön más sem, mert Románia, Görögország, Franciaország is felsorakozhat Szlovákia mögé.
A finanszírozási problémák azonban csak egy részét képezik a kkv kat sújtó negatív tendenciáknak, ugyanis számos tagállam további intézkedésekkel nehezíti helyzetüket.
A munkanélküliség, az oktatás és a munkaerőpiacon szükséges készségek sokszor teljes hiánya, illetve az ehhez kapcsolódó hátrányos megkülönböztetés és társadalmi kirekesztés rányomja a romák európai jövőjére is a bélyegét.
A grúziai eseményekről már sok szó esett, ennek kapcsán fel szeretném hívni a figyelmet egy másik országra, amely nemzetközileg elismert, és területén jelen van az orosz hadsereg.
Külön kiemelném a sport európai összetartozást erősítő szerepét és az intoleranciától mentes légkörének az erősítését. Engedjék meg, hogy a jelentés kapcsán egy furcsa esetre hívjam fel a figyelmet nemrégiben Románia és Magyarország jégkorong válogatottja Romániában a magyar többségű Csíkszereda városában játszott egymással.
Ha hozzásegítjük ezeket a közösségeket ahhoz, hogy a korai iskolaelhagyás mértékének csökkentésével a felnövekvő generációk rákapcsolódjanak a munkaerőpiacra, akkor jelentős mértékben csökkenni fog a cigányellenesség is.
Én is óva inteném képviselőtársaimat, hogy párhuzamot vonjanak az ukrajnai igazságszolgáltatás és európai uniós tagországok igazságszolgáltatása között. Gondoljunk csak arra, hogy nemcsak Magyarországon, Franciaországban is volt államfő perben van.