A multikulturalitás sikere ugyanis toleranciát, egymás kölcsönös tiszteletét és szolidaritást feltételez.
Nem gondolhatják Önök sem, hogy az Európai Unió előnyére válik és a tagállamok közötti kohéziót segíti, ha az állampolgárok valós problémái helyett ilyen parttalan politikai vitákkal foglalkozunk.
Elnök Úr, ma is diplomáciai nézeteltéréseket okoz, ha a nemzetközi politika szereplői népirtásként ismerik el az örmény nép ellen száz évvel ezelőtt elkövetett bűnöket.
Jelentőségteljes adat, bár sajnos nem meglepő, hogy az áldozatok 80 a nő, továbbá számos kiskorú kerül az emberkereskedők hálójába.
Nem engedhetjük, hogy az európai országok feláldozzák a válságkezelés oltárán fejlett szociális rendszereiket.
A társadalmi hatások egyértelműek, felmérések szerint a magyar kisebbség elutasítottsága növekedőben, a román politikai elit körében pedig senki sem emeli fel a szavát a jelenséggel szemben.
Itt szeretném felhívni a figyelmet a kérdés második, kulturális vonatkozására is.
Jó lehetőség ez a kohéziós prioritások újragondolására is, annak érdekében, hogy valóban a hosszú távon gyümölcsöző, a polgárok életminőségét kedvezően befolyásoló beruházások kerüljenek megvalósításra.
Európának nem csak a konfliktusrendezésre, hanem a konfliktusmegelőzésre is figyelnie kell.
Ezért fontos, hogy a már működő, jól bevált uniós példákból, egy mindenki számára elfogadható, az országok területi integritását nem sértő, iránymutató tervezet szülessen.
Pakisztán jelentős származási vagy tranzitország olyan bevándorlók esetében, akik nem, illetve már nem felelnek meg valamilyen uniós tagállam területére történő belépés, illetve az ottani jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek.
Az e szolgáltatások széles körű elterjedése is ennek a szolgáltatói szemléletnek a természetes következménye.
Amikor a Nyugat Balkán országairól beszélünk, nem téveszthetjük szem elől, hogy az államhatárok és a nemzetiségi, etnikai határok nem esnek egybe, mindegyik államban nagyszámú kisebbség él, ezért a kölcsönös megbékélés és a feszültségek csökkentése csak a nemzeti kisebbségek jogainak tiszteletben tartása mellett lehetséges.
E program által meghatározott célkitűzések társadalmaink két alapvető problémáját helyezik előtérbe a történelmi emlékezet gyengeségét és az állampolgári részvétel alacsony szintjét.
Európában a kulturális sokszínűség olyan érték, amelynek megőrzése érdekében mindannyiunknak tenni kell.
A probléma a technológiai újítások és megoldások, illetve a hulladékkezelési programok ellenére egyre nagyobb kihívást jelent.
Azt gondolom, hogy a tolerancia és a másság elfogadása nagyon gyakran hiányzik Európában.
Ám kétlem, hogy a 15 évvel ezelőtt átgondolatlanul és kellő szakmaiság hiányában kijelölt régiók közigazgatási hatáskörrel való felruházása bármiben is segíteni fogja Románia forrásfelhasználási képességét.
A gyűlöletbeszéd meghatározásán lehet vitatkozni, de ha egy ország miniszterelnöke ilyen szavakat enged meg magának, ezt pedig egyetlen parlamenti párt vezetője sem tartja elfogadhatatlannak, nem szólal meg a román államfő és egyetlen állami hatóság vezetője sem, akkor az bizony alkalmas a megfélemlítésre és a kisebbséggel szembeni indulatok kifejezésének társadalmi elfogadására.
A jövő kulcsa Bosznia Hercegovina esetében abban áll, hogy az Unió területén levő kisebbségeknek megadják az önrendelkezési jogaikat.
Elnök Úr, az EU kohéziós politikájának lényege a szegényebb tagállamok gazdasági felzárkóztatásához való hozzájárulás. Ennek több oka van az életszínvonal emelkedése kapcsán létező társadalmi igény kielégítése mellett egy igazságosabb piaci verseny kialakítása is célként fogalmazható meg.
Ma már világosan látszik, hogy ez a két ország nem készült fel maradéktalanul a csatlakozásra, ennek következményeit pedig azóta is érezzük.
Tartok tőle azonban, hogy a rendezetlen jogállású migránsok visszatérési arányának nagyságrendi növelése amit a jelentéstevő is célként jelöl meg nem csak ezen dokumentumok minőségének javításával érhető el.
Elnök asszony! A jelentés valóban átfogó, a romaintegrációs folyamat és cigányellenesség részletes áttekintésén alapszik.
A Bizottság határozzon meg egy útitervet az említett kihívások leküzdésére, tegye az európai szemeszter és az Európa 2020 stratégia irányításának prioritásává a gyermekszegénység és a növekvő iskolai lemorzsolódás elleni küzdelmet, valamint ugyanezen stratégia keretében határozzon meg a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozó részcélokat.
Ezért minden lehetséges eszközzel, ugyanolyan szervezettséggel kell fellépnünk a terrorizmus ellen, amilyen eszközökkel a terroristák és az őket támogató hálózatok a polgáraink életére törnek.
A multikulturalitás feltételezi, hogy egymás mellett élő népek kölcsönösen ismerik egymás múltját, kultúráját, netán nyelvét is.
Rendkívül fontos, hogy a közvetlen támogatások tagállamok közötti kiegyensúlyozásáról is sikerült megegyezni.
Jó lenne, ha nem csak szavunkat emelnénk föl emberi jogi kérdésekben, de példát mutatnánk Kínának.
Egyetértek a jelentéstevővel abban, hogy a KAP keretében nem kezeljük megfelelően a mezőgazdasági kisüzemeket és a félig önellátó üzemeket, annak ellenére, hogy a 2004. után csatlakozott tagállamok mezőgazdasági szerkezete teljesen más, mint a régi tagállamoké.
Az bizonyos, hogy amennyiben mégis egyes országok kiválasztását részesítik előnyben, akkor ezek sorában Romániának szerepelnie kell.
Az idézett példa csak egy a sok száz vagy ezer közül, egyben nyomós érv arra, miért tárgyaljuk most ezt a jelentést.
Ez azonban nem jelenti azt, hogy a nemzeti kisebbségek maradéktalanul elégedettek a helyzetükkel az EU ban, ellenkezőleg, egyértelmű igény mutatkozik rá, hogy az uniós intézmények foglalkozzanak azzal a mintegy 60 millió uniós polgárnak a speciális helyzetével, akik nemzeti vagy nyelvi kisebbséghez tartoznak az EU ban.
Kérem a Bizottságot és a tagállamokat, ne engedjük, hogy a térség csatlakozás útját járó államai elveszítsék az európai perspektívát.
A migráció és a menekültügy kapcsán kerüljön a hangsúly a munkaerőben rejlő lehetőségekre.
Ha a hatóságok sikerrel tipornak el hasonló kezdeményezéseket, akkor a lakosság úgy érezheti, hogy lehetetlen megtörni a hatalom erejét.
A nyugat balkáni országok helyzete rendkívül bonyolult, az etnikai tényező és a többség kisebbség viszony rányomja a bélyegét a térség fejlődésére.
Elnök Úr, a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása kulcsfontosságú a KAP céljainak elérése szempontjából, a jelentés ajánlásaival egyetértve azonban hangsúlyoznunk kell, hogy a földhözjutás komoly akadályt képez az új belépők előtt.
elleni törvényeket.
Az oktatás, az egészségügy, a migráció vagy az élelmiszerbiztonság szavak teljesen mást jelentenek a világ kevésbé fejlett térségeiben, mint nálunk.
Elnök Úr! Az Európai Unió egy olyan térségként tűnik fel a világban, amely magas szinten biztosítja az emberi jogokat, és amely ezt várja el partnereitől is.
Romániában néhány nappal az iskolakezdés előtt született egy olyan miniszteri rendelet, amely jelentős változásokat okoz a kisebbségi nyelven tanuló elemi iskolás gyerekek számára ezentúl az állam nyelvét nem a tanítójuktól, hanem felsőbb tagozatokon tanító, a kisgyerekek anyanyelvét egyes esetekben nem is ismerő szaktanároktól kell elsajátítaniuk.
Ugyanakkor a polgárok az ezzel kapcsolatos jogsérelmekre a legérzékenyebbek. A benyújtott petíciók valóban számos rendellenességre hívják fel a figyelmünket, azonban ne felejtsük el, hogy két tagállam polgárai a mai napig nem érezhetik egyenrangúnak magukat a többi uniós polgárral.
Az eset tanulságai azonban befolyásolni fogják jövőbeni döntéseinket.
A kormányok egy része a deficitek leszorításának és a költségvetési bevételek növelésének szükségessége miatt épp erre a szektorra vet ki járulékos adókat.
Éppen ezért további, következetes lépések megtételét látom szükségesnek a kitörési lehetőségek javítása, illetve a szegénység és kirekesztődés generációk közötti átadásának megszüntetése érdekében.