Külön kiemelném a Bizottság felhívását gyakorlati lépések kidolgozására a cigányellenesség leküzdésére, illetve a felszólítást a nemzeti romaintegrációs stratégiák, sikeres helyi gyakorlatok és programok alapján történő elkészítésére.
Az európai örökség cím bevezetése azáltal, hogy több európai ország kormányközi programjából hivatalos uniós intézkedéssé válik, erősíti az EU hoz való tarozás érzését, megszilárdítja a különbségek elismerését és a kultúrák közti párbeszédet.
Azt hiszem, abban mindannyian egyetértünk, hogy egy valóban egységes Európa közép és hosszú távon csak kiegyensúlyozott gazdasági fejlettségi szint mellett építhető fel.
Az európai társadalmak elöregedésének jelensége komoly problémát jelent mindegyik tagállamban, így az egyre nagyobb számú idős nép gondozására a továbbiakban a jelenleginél is nagyobb hangsúlyt kell fektetnünk.
Az idősgondozásnak más a hagyománya, a kultúrája a déli tagállamokban, ahol a többnemzedékes együttélés a problémát a családon belül oldja meg, illetve az északi államokban, ahol az intézményesített gondoskodás az elterjedtebb.
Tegyünk azért, hogy ez realitás legyen az Unión belül is, és akkor már mindjárt könnyebb dolgunk lesz meggyőzni a kínaiakat, hogy nekik is ezt az utat kell követniük.
A romák társadalmi kirekesztettségének gazdasági, szociális helyzetének problémája a közép kelet európai államok csatlakozása óta ad okot vitára Európában.
A romák befogadását és integrációját célzó hiteles, átfogó és megfelelően finanszírozott hosszú távú stratégiák kidolgozása, krízispolitika jegyében nyújtott támogatások jobb ellenőrzése és folyamatos párbeszéd. Ezek csak az első lépést adják abban a folyamatban, amelynek a végén remélhetőleg az európai roma állampolgárokat ki tudjuk emelni a jelenlegi helyzetükből.
És természetesem még egyszer hangsúlyozom, nincs semmi kifogásom a kereszt ellen, én is minden nap úgy élek, hogy előttem van a kereszt, engem nem zavar.
Erről sokszor még egyes EU s tagállamok is szívesen megfeledkeznek az unión belül, saját tagállamaikban is.
Pozitív változás rövid távon nagyon nehezen remélhető, ám a későbbi sikerek alapjait most kellene lefektetni.
A jelentésben hangsúlyt kap a munka és a család közötti egyensúly hiánya, mint a nők hátrányos munkaerő piaci helyzetének egyik faktora.
Az etnikumközi feszültségek kezelésének legjobb módja a politikai autonómia biztosítása.
Ezért remélem, hogy a román és bolgár állampolgárok is mihamarabb élvezhetik a schengeni térség előnyeit.
Meggyőződésem, hogy az emberi jogok biztosításához is elsősorban törvényes rendre és ennek betartására van szükség, másképpen nem maradhat Európa az emberi jogok biztosításának éllovasa.
Elnök Úr, a schengeni rendszer működése terén valóban súlyos rendellenességek merültek fel az elmúlt években és sajnos látnunk kell, hogy a megoldás irányába csak nagyon lassú léptekkel haladunk.
Ma az Európai Parlamentben egy fura című konferenciát szerveztek az úgynevezett Magyar Szovjet Köztársaság leveréséről.
Szeretném felhívni a tárgyalásokban közvetlenül érintett felek figyelmét a román és a bolgár csatlakozás tapasztalataira.
Azt gondolom, hogy a legalapvetőbb elvárás az, hogy az európai polgárok tisztán lássanak az ügyben.
Ebben a kérdésben a fejlett világ jó példával szolgálhat, de a fejlődő államoknak is modellváltásra van szükségük.
Eközben azonban különleges figyelmet kell fordítanunk a vidéki térségekre, amelyek a társadalom széles rétegei számára szolgálnak lakóhelyként, és ezeknek a polgároknak is ugyanolyan elvárásaik vannak a fejlődés tekintetében, mint a nagyvárosban élő társaiknak.
Teljesen egyértelmű, hogy az Európai Unió nem lehet közömbös ezen országok problémái iránt, hiszen a bővítési folyamat szempontjából a régió kiemelt jelentőséggel bír.
Kína növekvő világgazdasági és világpolitikai szerepéről esik szó a legtöbbet, de úgy néz ki, hogy továbbra is fel kell emelnünk szavunkat az emberi és kisebbségi jogokhoz kötődő ügyekben is annak érdekében, hogy a jelentős változásokat átélő kínai társadalom érzékeny legyen a jogsértésekre és a kínai vezetők meghallják saját népük szavát.
A mai vitában úgy tűnik, hogy a Velencei Bizottság egyfajta európai szuper döntőbírósággá nőtte ki magát.
Ez a mai állásfoglalás üzenete világos határvonalat húzni, és kiállni azokért az értékekért, amelyek érvényesítését elvárjuk minden partnerünktől, saját tagállamainktól is, természetesen.
Azt gondolom, hogy a termékenységi ráta feljebb tornázása nélkül társadalmaink rendkívül egészségtelen fejlődési pálya elé néznek, így ez a kérdés az elkövetkező évtizedek egyik kulcsproblémája lesz.
Számunkra Svédország egyet jelent Európával.
Ám ne felejtsük el, hogy az emberi jogok védelme terén az Európa Tanács sok tekintetben az Unió előtt jár.
A számadatok riasztóak, elmaradunk a mutatók mögött.
Elnök asszony! Az emberkereskedelem jelensége az európai uniós polgárok óriási számát érinti, és ez a tény kevésbé ismert az európai közvélemény előtt.
Az igazságos bánásmód biztosítása pedig konkrét cselekvést igényel.
Azt gondolom, hogy az Európai Unió nem engedheti meg, hogy a kapcsolatok szorosabbra fűzése ne járjon együtt a Kínában tapasztalható emberi jogi helyzet javulásával.
A tüntetők egyelőre hallgatnak az ellenzéki pártok vezetőinek szavára, ám belegondolni is rossz, hogy mi lenne, ha káosz uralkodna el közöttük, és egyes csoportok nem tekintenének magukra nézve kötelezőnek egy esetleges későbbi megállapodást.
Nagyon veszélyes kór ez, amely felemésztheti a társadalmat.
Az eset különös figyelmet kapott a központi román sajtóban, sokan hazaárulással vádolták a szinte teljes román válogatottat kitevő magyar nemzetiségű hokisokat.
A program fontossága felértékelődött, elsősorban az EU keleti bővülésével.
A kisebbségek nyelvi jogait sok esetben nagyvonalúbban szabályozzák az Unión kívüli országok, mint egyes tagállamok.
Mindezek ellenére érthetetlen számomra, hogy miért várt az Európai Bizottság ilyen sokáig, miért csak decemberben kezdett közvélemény kutatásba a copyright jogokkal kapcsolatosan, és ha már így történt most meg miért sietünk ennyire?
Elnök Asszony, üdvözlöm, hogy 2018 a kulturális örökség európai éve lehet, és egyetértek azzal, hogy az európai év fő célkitűzése az európai kulturális örökség mint évszázadok történelméből fakadó, tagállamokat és az európai népeket egybefonó közös erőforrás megünneplése. Ugyanakkor ezt az évet jó alkalomnak tartom arra, hogy többet beszéljünk az európai népek múltjáról és történelemszemléletéről is, hiszen ennek a múltnak egy része ma is inkább elválasztja, és szembeállítja egymással az egyes nemzeteket.
A környezetvédelem mellett ebben a tekintetben is sok a tennivalója az Európai Uniónak, hiszen a polgárok jogos elvárása, hogy az európai jog az EU területén mindenhol azonos mérce szerint érvényesüljön.
Ha pedig működésképtelen államok vannak az afrikai kontinensen, az beláthatatlan biztonsági kockázatokat hordoz magában Európa számára.
Elnök Asszony, üdvözlöm, hogy a Külügyi Bizottság által benyújtott indítvány külön kitér a kurd közösséggel történő megbékélés fontosságára, egyben szorgalmazza, hogy a török kormány erősítse a kurdok kulturális és politikai jogait, valamint az őket megillető egyenlő bánásmódot.
Ma az EU által teremtett tartós béke és jólét állapota garanciát jelent kihívásainak megválaszolására.
A Bizottságra fontos szerep hárul a stratégiák életbe ültetése során, hiszen a roma közösségek helyzetének javítása közös felelősségünk, európai ügy, amelyet nem lehet csupán néhány tagállam feladataként felfogni.
Ukrajna kapcsán számos kérdés eldöntetlen még.
Látnunk kell, hogy a mai korban még az állam hivatalos nyelvén publikáló nyomtatott és digitális média is rendkívüli nehéz helyzetben van, de a kisebbségi nyelvű média működése egyenesen ellehetetlenül.
Elnök Úr! Többször beszéltünk már a gyermekházasságok riasztóan magas számáról, mégsem lehet elégszer elmondani, hogy a jelenség megfékezése nem csak emberi jogi szempontok miatt fontos.