edisnord/MILQA-question-generation huggingface dataset:
qgen: title: Elektron context: Normális körülmények között az elektronok az atomok pozitív magjához kötődnek, mivel az ellentétes elektromos töltések vonzzák egymást. Egy semleges atomban az elektronok száma azonos a mag pozitív töltéseinek számával. Egy atomon belül az elektronok szabályosan elrendezett pályákon mozognak a mag körül, a mag és az elektronok közti vonzás legyőzi az elektronok közt fellépő taszító hatást. Az elektronpályák koncentrikus héjakba rendeződnek, és a magtól kifelé haladva egyre több az alhéj. A magtól való távolságtól függően a héjakban lévő elektronok kötése egyre lazább. Az elektronok elrendeződése meghatározza az atom méretét, és hatással van arra, hogy reagál más atomokra, részecskékre és az elektromágneses sugárzásra. Az ionizáció és a részecskék közötti arány megváltozása megváltoztatja a rendszer kötési energiáját. Két vagy több atom között az elektronok kicserélése vagy megosztása kémiai kötést hoz létre. Fontos szerepet tölt be kémiai reakciók legnagyobb csoportjában, a redoxireakciókban.

Kérdések:
Normális körülmények között hol találhatók az elektronok?
Hogy viszonyul egymáshoz egy atomban az elektronok és protonok száma?
Az atomon belül hol mozognak az elektronok?
Hogyan változik az elektronok kötése az atommagtól távolodva?
qgen: title: Elektron context: Több fizikai jelenségben is kulcsfontosságú, így az elektromosságban, a mágnesességben, és a hővezetésben. Továbbá hat rá a többi alapvető erő: a gravitáció, az elektromágnesesség és a gyenge kölcsönhatás. Negatív töltése miatt az elektron elektromos erőteret hoz létre maga körül. Egy megfigyelőhöz képest mozogva mágneses mezőt hoz létre. A külső elektromágneses terek a Lorentz-törvény szerint hatnak rá. Részt vesz a magreakciókban is, például a csillagokban zajló fúzióban, és radioaktív bomlási folyamatokban is létrejön, ahol béta-részecskeként ismert. Nagy energiájú ütközések is elektronokat hoznak létre, például a kozmikus sugarak, amikor elérik a légkört. Gyorsításkor fotonok formájában vesz fel és ad le energiát. Laboratóriumi eszközökben akár egyetlen elektron vagy elektronplazma is tartható és megfigyelhető elektromágneses mezővel. Teleszkópokkal a külső elektronplazma is megfigyelhető.
Sok alkalmazásban felhasználják, mint az elektronikában, a hegesztésben, a katódsugárcsövekben, az elektronmikroszkópokban, a sugárterápiában, a lézerekben vagy a részecskegyorsítókban.

Kérdések:
Miért hoz létre maga körül az elektron elektromos erőteret?
Hogy nevezik az elektront a radioaktív bomlási folyamatokban?
qgen: title: Elektron context: Már az ókori görögök felfedezték, hogy a borostyán vonzza az apró tárgyakat, ha bundával dörzsölik. A villámlás mellett ez az emberiség egyik legrégibb tapasztalata az elektromosságról. 1600-ban az angol William Gilbert a De Magnete című értekezésében erre a jelenségre alapozva megalkotta az újlatin electricus szót.
Az 1700-as évek elején Francis Hauksbee és a francia Charles François de Cisternay du Fay egymástól függetlenül felfedezték a dörzsölési elektromosság kétféle típusát. Az egyik az üveg, a másik a gyanta megdörzsölésével hozható létre. Du Fay elmélete szerint itt kétféle elektromos folyadék van, amelyek dörzsöléssel elválaszthatók, és semlegesítik egymást, ha összeérnek. Egy évtizeddel később Benjamin Franklin szerint egyféle folyadék van, kétféle nyomással. Tőle származik a pozitív és a negatív elnevezés is. Szerinte a pozitív a töltéshordozó, de nem szólt arról, hogy melyik állapotban van hiány, és melyikben fölösleg.

Kérdések:
Mit figyeltek meg az ókori görögök az elektromosságról?
Mivel hozható létre a dörzsölési elektromosság?
Ki használta az elektromos töltésekkel kapcsolatban először a pozitív és negatív szavakat?
Miben különbözik a megdörzsölt üveg és gyanta elektromossága?
qgen: title: Elektron context: Richard Laming angol természetfilozófus 1838 és 1851 között alkotta meg atommodelljét, amiben az atomok magból és szubatomi töltéshordozó részecskékből állnak. 1846-tól a német William Weber szerint az elektromosságot pozitív és negatív folyadékok alkotják, és az inverz négyzet törvénye szerint hatnak kölcsön. Az ír George Johnstone Stoney 1874-ben tanulmányozta az elektrolízist; ez kialakította benne az elemi töltés gondolatát, ami megegyezik egy egyszeres töltésű ion töltésével. Mérései alapján meg is becsülte ezt a mennyiséget az elektrolízis Faraday-féle törvénye alapján. Ő azonban azt hitte, hogy ez a töltés nem távolítható el az atomból. Hermann von Helmholtz 1881-ben amellett érvelt, hogy a pozitív és a negatív elektromosság is elemi részecskékből áll, amelyek az elektromosság atomjaiként működnek.

Kérdések:
Mikor alkotta meg Laming az atommodelljét?
Hány évig dolgozott Laming az atommodell kidolgozásán?
Mi volt Laming angol természettudós keresztneve?
Laming modellje szerint miből állnak at atomok?
Milyen nemzetiségű volt William Weber természettudós?
Melyik ír tudós alkotta meg az elemi töltés fogalmát az 1870-es években?
Ki alkotta meg az elektrolízis törvényeit?
Foglalkozott Faraday elektromosságtannal?
Mi az az inverz négyzet törvénye?
Mi az elektrolízis definíciója?
Végzett fizikai kísérleteket Richard Laming természetfilozófus?
Ismerte egymást személyesen George Johnstone Stoney és Faraday?
qgen: title: Elektron context: Stoney electrolionnak nevezte az elemi töltésegységet 1881-ben. Tíz év múlva a nevet electronra változtatta. Így írt erről: Becslés készült az elektromosságnak ennek a figyelemre méltó egységnek az aktuális mennyiségéről, aminek az elektron nevet javaslom. Volt egy javaslat 1906-ban, hogy a nevet elektrolionra kell visszaváltoztatni, ám Hendrik Lorentz előnyben részesítette az elektron nevet. A név az electric és az ion szavak kombinációjából keletkezett, de azóta az elektron szóból eredeztethető -on végződés más elemi részecskék nevének végén is megjelent, például proton, neutron.

Kérdések:
Hogyan nevezte el Stoney a töltés elemi egységét eredetileg?
Mikor született meg az elektron név?
Kitől származik az elektron szakkifejezés?
Milyen szavakból alkotta meg Stoney az elektron szót?
Hogyan határozta meg Stoney az elektron fogalmát?
Ki volt Hendrik Lorentz?
Miért változtatta Stoney electrolionról electronra a töltésegység nevét?
Hány éves korában alkotta meg az elektron fogalmát Stoney?
Ki akadályozta meg, hogy az elektron nevét visszaváltoztassák elektrolionra?
qgen: title: Elektron context: 1914-ben Ernest Rutherford, Henry Moseley, James Franck és Gustav Hertz kísérletek alapján belátták, hogy az atomok kicsi, de nehéz pozitív töltésű magból és könnyű elektronokból állnak. 1913-ban a dán Niels Bohr azt az elméletet javasolta, hogy az elektronok csak bizonyos energiaszinteket foglalhatnak el, ezért nem zuhannak a magba. Az ezek által meghatározott pályák között ugrálhatnak. Amikor egy magasabb szintről alacsonyabb szintre lépnek, akkor a különbség fotonként távozik. Ezzel az elmélettel sikerült megmagyaráznia a hidrogén színképét, de adós maradt a nehezebb atomok spektrumával és a színképvonalak relatív fényességével.

Kérdések:
Mikor fedezték fel, hogy az atom magból és elektronfelhőből áll?
Kinek a kísérletei bizonyították, hogy az atomok pozitív töltésű magból és negatív töltésű elektronburokból állnak?
Mi volt Niels Bohr 1913-as elméletének lényege?
Mi történik, ha egy elektron egy magasabb energiaszintű héjról alacsonyabbra ugrik?
Melyik elem színképét magyarázta meg Bohr atommodellje?
Milyen nemzetiségű volt Niels Bohr?
Találkozott valaha személyesen Rutherford és Bohr?
Mi az a foton?
Miért nem tudta megmagyarázni Bohr atommodellje a nehezebb atomok színképét?
qgen: title: Elektron context: Az atomok közötti kovalens kötéseket Gilbert Newton Lewis magyarázta azzal, hogy az atomokat egy vagy több közös elektronpár tartja össze a molekulákban. 1927-ben Walter Heitler és Fritz London kvantummechanikai magyarázatot adott erre. 1919-ben az amerikai Irving Langmuir Lewis statikus modelljével foglalkozott, és gömbhéjakon képzelte el az elektronokat, ahol egy héjon egy elektronpár osztozik. Ezzel a modellel Langmuir meg tudta magyarázni az összes elem kémiai tulajdonságait a periódusos rendszerben. Ezek főbb jellemzőikben periódusosan viselkednek.1924-ben az osztrák Wolfgang Pauli négy paraméterrel írta le az atom héjszerkezetét, amiben minden elektron más állapotot foglal el. Ezt ma Pauli-féle kizárási elvként ismerik. Az utolsó paraméternek két állapota van. Ennek fizikai mechanizmusát a holland Samuel Goudsmit és George Uhlenbeck magyarázta. 1925-ben felfedezték, hogy az elektron pályájáinak perdülete mellett belső impulzusmomentumuk és mágneses dipólmomentumuk is van. Azóta ezt az elektron spinjének nevezik. Ez magyarázza a színképvonalak misztikus hasadását, ami nagy felbontású spektrográffal figyelhető meg. Ez a finomszerkezeti hasadás.

Kérdések:
Milyen kémiai kötéseket tudott megmagyarázni Gilbert Newton Lewis?
Ki alkotta meg az atommag körüli gömbhéjak elméletét?
Milyen állampolgár volt Inving Langmuir?
Hány paramétert használt Wolfgang Pauli az atomok héjszerkezetének leírására?
Mi a Pauli-féle kizárási elv lényege?
Pauli francia volt?
Mi volt Pauli négy, az elektronok állapotát leíró paramétere?
Hol élt Walter Heitler természettudós?
Langmuir ismerte Mengyelejevet?
qgen: title: Elektron context: A részecskegyorsítók fejlődésével és az egyre nagyobb energiák elérésével a fizikusok egyre mélyebben tudták elemezni az elemi részecskék tulajdonságait. Az elektronokat először 1942-ben tudta felgyorsítani Donald Kerst mágneses indukcióval. Betatronjával 2,3 MeV-ot ért el; a későbbi betatronok 300 MeV-ig gyorsították az elektronokat. 1947-ben felfedezték a szinkrotronsugárzást a General Electric 70 MeV-os szinkrotronjában. A sugárzást a körpályára állított elektronok gyorsulása okozta: az egyenletes körmozgás során az elektronra centripetális gyorsulás hat, és a gyorsuló, töltött részecskék fékezési sugárzást bocsátanak ki.
Az első részecskeütköztető az ADONE volt, ami 1968-ban kezdte meg működését 1,5 GeV energiájú nyalábokkal. Elektronokat és pozitronokat ütköztetett, amivel megkétszerezte az ütközés energiáját az álló célhoz képest. A CERN ütköztetője, a Large Electron–Positron Collider (LEP) 1989-től 2000-ig működött, 209 GeV ütközési energiát ért el, és fontos méréseket végzett a részecskefizika standard modellje számára, például 2012-ben itt fedezték fel az évtizedekkel korábban elméletileg megjósolt Higgs-bozont is.

Kérdések:
Ki tudott először mesterségesen elektronokat gyorsítani?
Hogy nevezték azt a berendezést, amellyel először sikerült elektronokat gyorsítani?
Hogy nevezték az első részecskeütköztetőt?
Mikor kezdték el használni az első részecskeütköztetőt?
Hogy hívták a CERN 1989 és 2000 között használt ütköztetőjét?
Mekkora volt a CERN LEP ütköztetőjében detektált maximális ütközési energia?
Hol fedezték fel a Higgs-bozont?
Mikor fedezték fel a Higgs-bozont?
Milyen módszert használt Donald Kerst az elektronok gyorsítására?
Milyen részecskéket ütköztettek először az ADONE-ban?
Mi az a szinkrotron?
Hol kísérletezett Donald Kerst?
Kinek a nevéhez fűződik az első részecskegyorsító megalkotása?
Hol van a CERN?
Minek a rövidítése a CERN?
Miért csak 2000-ig működött a CERN-ben a LEP?
Ki jósolta meg elméleti úton a Higgs-bozon létezését?
qgen: title: Elektron context: Ahogy minden részecskének, úgy az elektronnak is van hullámtermészete, és megnyilvánulhat hullámként. Ez a hullám-részecske kettősség, és a kétnyílásos kísérlettel mutatható meg. Hullámtermészete miatt az elektron egyszerre mindkét nyíláson áthaladhat, és interferálhat önmagával.
A kvantummechanika a részecskék hullámtermészetét komplex értékű függvénnyel írja le. Ez a hullámfüggvény, amit görög betűvel, ψ-vel jelölnek. Ha ennek abszolútértékét négyzetre emelik, akkor megkapjuk annak a valószínűségét, hogy a részecske mely hely közelében milyen valószínűséggel figyelhető meg. Ez a valószínűségi sűrűség.

Kérdések:
Van az elektronnak hullámtermészete?
Milyen kísérlettel bizonyítható az elektron kettős természete?
Milyen függvénnyel írható le a részecskék hullámtermészete?
qgen: title: Elektron context: Az egyes elektronok nem különböztethetők meg egymástól belső fizikai tulajdonságaik alapján. Ez azt jelenti, hogy egy egymással kölcsönható elektronpár két tagja kicserélhető anélkül, hogy észrevehető, mérhető változás történne. A fermionok, köztük az elektronok hullámfüggvénye antiszimmetrikus, ami azt jelenti, hogy a két elektron felcserélésével a függvény előjelet vált. Azaz ψ(r1, r2) = −ψ(r2, r1), ahol az r1 és az r2 változók az elektronokat jelölik. Mivel ezzel nem változott az abszolútérték, ezért a valószínűségek változatlanok maradtak. A bozonok hullámfüggvénye ezzel szemben szimmetrikus.
Antiszimmetrikus esetben a hullámegyenletek megoldása nulla valószínűséget ad arra, hogy a két részecske egyszerre ugyanazt a helyet vagy állapotot foglalja el. Ennek a következménye a Pauli-féle kizárási elv. Ez magyarázza az elektronok viselkedését, például hogy miért kerülnek páronként külön pályára, vagy hogy miért alakulnak ki elektronpárok.

Kérdések:
Az elektronok különböznek egymástól belső fizikai tulajdonságaik alapján?
Milyen a bozonok hullámfüggvénye?
Ki alkotta meg az elektronok kizárási elvét?
Foglalkozott Pauli az elektronok viselkedésével?
Miért szimmetrikus a bozonok hullámfüggvénye?
qgen: title: Elektron context: Egy test elektromosan semleges, ha benne a negatív és pozitív töltések mennyisége megegyezik. Hétköznapi esetben például ez úgy teljesülhet, ha egy testen az elektronok száma megegyezik a protonok számával. Ha egy testnek több, vagy kevesebb elektronja van, mint amennyi az elektromos semlegességhez kellene, akkor a test elektromosan töltött. Ha több elektronja van, akkor azt negatív, ha kevesebb, akkor azt pozitív sztatikus töltöttségnek nevezik. A makroszkopikus testek elektromos töltést nyerhetnek például dörzsölés által, ez a dörzselektromosság.

Kérdések:
Mikor semleges elektromosan egy test?
Mikor nevezünk egy testet elektromosan töltöttnek?
Mit neveznek negatív sztatikus töltöttségnek?
Hogy nyerhetnek elektromos töltést a makroszkopikus testek?
Mi az a dörzselektromosság?
Milyen töltésű a proton?
Mit nevezünk makroszkopikus testnek?
Honnan származik a sztatikus szó?
Minden test elektromosan feltöltődik, ha megdörzsöljük?
qgen: title: Elektron context: A vákuumban, szabad pályán mozgó elektronokat szabad elektronoknak nevezik. A fémes anyagokban az elektronok egy része úgy viselkedik, mintha szabad elektron lenne: a testben viszonylag nagyobb távolságot is képes ütközés nélkül megtenni. A szilárdtestekben elmozdulni képes töltéshordozókat jellemzően sávelektronoknak nevezik, melyek effektív tömege a szilárdtestbeli viselkedésük folytán különbözhet az elektronok nyugalmi tömegétől. Ha a szabad elektronok együtt mozognak, akkor kollektív mozgásuk elektromos áramot valósít meg. Az elektromos áram mágneses teret kelt, és visszafelé is: a változó mágneses tér áramot indukál. Ezeket a kölcsönhatásokat a Maxwell-egyenletek írják le.

Kérdések:
Mik a szabad elektronok?
Milyen anyagokban vannak szabad elektronként viselkedő elektronok?
Mi jellemzi a fémes anyagok elektronjait?
Hogy nevezzük a szabad elektronok együttes mozgását?
Milyen összefüggés van az elektromos áram és a mágneses tér között?
Mik azok a sávelektronok?
Honnan kapták a nevüket a sávelektronok?
Ki volt Maxwell?
qgen: title: Elektron context: Minden anyagnak van kisebb-nagyobb elektromos vezetőképessége, mely a hőmérséklettől is függ. A jó vezetők közé tartozik a legtöbb fém, például az ezüst, az arany és a réz, míg az üveg és a teflon például rosszul vezeti az elektromosságot. A szigetelő anyagokban (dielektrikumokban) az elektronok szorosan kötődnek az atomokhoz és a molekulákhoz, ezért ezek elektromos szigetelőként viselkednek. A félvezető anyagok vezetőképessége a jó vezetők és a jó szigetelők közötti. A fémek elektron-sávszerkezete csak részben töltött sávokból áll. A sávokon belüli energiájú elektronok szabadon elmozdulhatnak az anyagban, nem egy, hanem sok atomhoz tartoznak. A delokalizált elektronok egy gáz atomjaihoz hasonlóak, melyen alapul a jellemzően vezetőkre alkalmazható elektrongáz koncepciója.

Kérdések:
Melyek a jó elektromos vezető anyagok?
Jó vezető az üveg?
Mik azok a dielektrikumok?
Miért nem vezetik jól az elektromos áramot a szigetelő anyagok?
Milyen a félvezetők vezetőképessége?
Milyen külső körülmény befolyásolja az anyagok vezetőképességét?
Mire használják a félvezetőket?
Miből készül a teflon?
qgen: title: Elektron context: A Drude-modell értelmében az elektronok és a kristálybeli atomtörzsek közötti ütközések következtében az elektronok sebessége statisztikusan állandósul. Ez a driftsebesség néhány mm/s nagyságrendű. Ezzel szemben az anyagban a változások tipikusan a fénysebesség 75%-ával terjednek. Ez azért lehetséges, mert az elektromos jelek hullámként, azaz az elektronok kollektív mozgásával terjednek, mely hullámok csoportsebessége az anyag dielektromos állandójától függ.
A legtöbb fém a hőt is jól vezeti a delokalizált elektronoknak köszönhetően. Hővezetésük, szemben az elektromos vezetéssel, közel független a hőmérséklettől, amit a Wiedemann–Franz-törvény fejez ki: a hővezetés és az elektromos vezetés aránya egyenesen arányos a hőmérséklettel. Minél melegebb a fémes anyag, annál erősebbek a kristályrács rezgései, ami akadályozza az elektromos vezetést, azaz növeli az ellenállást.

Kérdések:
Hogy vezetik a fémek a hőt?
Miért vezetik jól a hőt a fémek?
Mennyire függ a fémek hővezetési képessége a hőmérséklettől?
Mit mond ki a Wiedemann–Franz-törvény?
Miért nő az ellenállás, ha egy fém melegszik?
Hogyan változik a fémek ellenállása a hömérséklet növekedésével?
qgen: title: Elektron context: Egy bizonyos hőmérséklet alá hűtve az anyagok ellenállása megszűnik, és az anyag szupravezetővé válik. A BCS-elmélet szerint ennek az az oka, hogy az elektronok ezen a hőmérsékleten úgynevezett Cooper-párokat alkotnak (mely nem összekeverendő az atomfizikai értelemben vett elektronpárokkal). A Cooper-párok a hideg közegben Bose–Einstein-kondenzátumot alkotnak, a rácsrezgéseket reprezentáló fononokkal csatolva úgy képesek az anyagban elmozdulni, hogy az ütközések száma minimális, azaz az anyag ellenállása igen lecsökken. A Cooper-párok sugara nagyjából 100 nm, így átfedhetik egymást. A BCS-elmélet sikerrel magyarázza az alacsony hőmérsékletű szupravezetést, azonban az, hogy a szupravezetés magasabb hőmérsékleten hogyan jöhet létre, még további kutatást igényel.
Az abszolút nulla fok közelében a becsapdázott elektron úgy viselkedik, mintha három kvázirészecske kölcsönhatásaként állna össze: tulajdonságai spinonra, orbitonra és holonra hasadnak szét, melyek közül az első hordozza a spint, a második a részecskepályát, a harmadik a töltést.

Kérdések:
Mikor válnak az anyagok szupravezetővé?
Mit jelent az, hogy szupravezető?
qgen: title: Elektron context: Az elektronok távoli megfigyelése többek között a kibocsátott sugárzásuk által lehetséges. Például a csillagok koronájában az elektronok plazmát alkotnak, amelyekből fékezési sugárzás érkezhet. Elektrongázban kialakulhat plazmaoszcilláció is, mely egy közeg elektronsűrűségének nagy frekvenciával, szinkronban váltakozása, és amely rádióteleszkóppal megfigyelhető.
A foton energiája frekvenciájával arányos. Amikor egy kötött pályájú elektron egyik atompályáról másikra lép, akkor meghatározott energiájú (és ennek megfelelő frekvenciájú) fotonokat nyel el vagy bocsát ki. Ha például az atomokon széles spektrumú fény hatol át, akkor bizonyos frekvenciák kiszűrődnek, az áthatolás után a spektrumban elnyelési vonalak jelennek meg. Minden elemnek megvannak a karakterisztikus elnyelési színképvonalai. Ennek köszönhetően spektroszkópiai elemzéssel egy vizsgált anyagban az egyes összetevők kimutathatók.

Kérdések:
Hogyan lehet megfigyelni az elektronokat a távolból?
Mit alkotnak az elektronok a csillagok koronájában?
Mi az a plazmaoszcilláció?
Milyen eszközzel figyelhető meg távolról a plazmaoszcilláció?
Mivel arányos a foton energiája?
Mi történik, ha egy kötött energiájú elektron másik atompályára lép?
qgen: title: Elektron context: Laboratóriumi körülmények között az egyes elektronok kölcsönhatásai részecskedetektorokkal figyelhetők meg, amelyekkel mérni lehet az energiát, a spint és a töltést. A Paul-csapda és a Penning-csapda lehetővé teszi töltött részecskék hosszabb ideig tartó becsapdázását és tárolását akár hónapokon át. Ezen eszközök segítségével a részecskék tulajdonságai jól mérhetők. Az elektron mágneses momentumát 11 tizedesjegy pontossággal tudták megmérni, ami 1980-ban meghaladta a többi ismert fizikai állandó pontosságát.
Az elektron energiaeloszlásának változását először a svéd Lundi Egyetemen filmezték le 2008 februárjában. A kutatók attoszekundumos fényvillanásokat használtak, így elsőként figyelhették meg közvetlenül egy elektron mozgását.
Az elektronok szilárdtestbeli eloszlása például az impulzusfelbontású fotoemissziós spektroszkópia (ARPES) segítségével vizsgálható, mely a fényelektromos jelenségen alapulva képezi le a kristályos szilárdtest reciprokrácsát, melyből rácsjellemzőkre, szimmetriákra, összetételre lehet következtetni. Segítségével jellemezhetők a kristályrácsban az elektronra vonatkozó szórási jellemzők.

Kérdések:
Mit tudnak mérni a laboratóriumi részecskedetektorok?
Milyen csapdákkal lehet elektronokat hónapokig tárolni?
Milyen pontossággal mérhető az elektron mágneses momentuma?
Mikor filmezték le először az elektron energiaeloszlásának változását?
Hol készült az első film az elektron energiaeloszlásának változásáról?
Minek a rövidítése az ARPES?
A Paul-csapdával állatokat szoktak befogni?
Van Lundban egyetem?
Mekkora eszköz a részecskedetektor?
Mi az a reciprokrács?
Mennyi ideig tart egy attoszekundum?
qgen: title: Elektron context: A szabadelektron-lézerben (FEL) relativisztikus elektronsugár halad át egy dipólmágnesekből álló rácson (úgynevezett undulátoron), amiben a mágnesek azonos polaritással néznek egymás felé. Az elektronok szinkrotronsugárzást bocsátanak ki, amely koherensen kölcsönhat az elektronokkal, ami az eszköz rezonanciafrekvenciáján felerősíti a sugárzás intenzitását. A FEL különböző frekvencián képes koherens elektromágneses sugarakat kibocsátani, a mikrohullámoktól a lágy röntgensugarakig. Az eszközt elsősorban az iparban, a kommunikációban és a gyógyításban, és a tudományos alapkutatásban alkalmazzák.
A modernebb technológiák elterjedéséig a katódsugárcsöveket széles körben használták, melyek megtalálhatóak voltak laboratóriumi berendezésekben, tévékészülékekben és képernyőkben. A fotoelektron-sokszorozó csövekben a fotókatódhoz érkező fotonok elektronlavinát indítanak el, ami detektálható áramlökést produkál.

Kérdések:
Mi az az undulátor?
Hogyan helyezkednek el egymáshoz képest a mágnesek egy undulátorban?
Mit bocsát ki magából a szabadelektron-lézer?
Hol használják a FEL-lézert?
Hol használtak katódsugárcsöveket?
Tud a FEL-lézer mikrohullámokat kibocsátani?
Milyen sugárzást bocsátanak ki az elektronok?
Milyen hullámhossza van a lágy röntgensugárzásnak?
Mit jelent a relativisztikus elektronsugár kifejezés?
Mire használják a szabadelektron-lézert a gyógyításban?
Mi a FEL-lézer magyar neve?
qgen: title: Első világháború context: Az első világháború vagy I. világháború (a második világháború előtt egyszerűen csak világháború, „nagy háború” vagy „a háború, amely véget vet minden háborúnak”) néven illetett háború egy 1914 és 1918 között, négy éven át tartó, Európából induló globális háború volt, amely összesen több mint 10 millió ember halálát okozta, és amely öldöklő küzdelem a korabeli gyarmati- és érdekeltségrendszer újrafelosztásával végződött.
A háború közvetlen ürügye a szarajevói merénylet volt, de kitörésének valós okairól ma is vitatkoznak még a történészek. A hadi események a Szerbia elleni osztrák–magyar hadüzenettel kezdődtek meg. „Mindent meggondoltam, mindent megfontoltam” – mondta I. Ferenc József császár. Bár több hadviselő nemzet katonai vezetése meg volt győződve arról, hogy gyors offenzívával legyőzheti ellenfeleit, és fél év alatt („Mire a falevelek lehullanak, otthon lesztek, szeretteitek körében” – mondta II. Vilmos) véget érhetnek a hadmozdulatok, a háború végül négyévnyi véres küzdelembe torkollott.

Kérdések:
Milyen néven emlegetik még az I. világháborút?
Hány évig tartott az első világháború?
Mikor zajlott az első világháború?
Hány millió ember veszett oda az I. világháborúban?
Mi lett az eredménye az első világháborúnak?
Mi volt az első világháború kirobbanásának az oka?
Mikor történt a szarajevói merénylet?
Mikor kezdődtek az első világháború hadi eseményei?
Ki mondta, hogy "mindent meggondoltam, mindent megfontoltam"?
Miért gondolták a hadviselő felek, hogy az első világháborúnak gyorsan vége lesz majd?
A várakozások ellenére miért húzódott négy évig az I. világháború?
Ki volt II. Vilmos?
qgen: title: Első világháború context: E világháborúban a központi és az antanthatalmak álltak egymással szemben. Kezdetben javarészt a központi hatalmak (az Osztrák–Magyar Monarchia, Németország, az Oszmán Birodalom és Bulgária) győzedelmeskedtek a csatákban, de pár hónappal a háború kirobbanása után kialakult az úgynevezett álló- vagy állásháború. A frontvonalak alig változtak; ez a megváltozott harcmodor többek között az új fegyverzeti eszközöknek volt köszönhető. Ilyenek voltak például a géppuska, a kézigránát, az aknavető és a gyorstüzelő ágyú. A világháború alatt vetették be harci alkalmazásra először a repülőgépet, a harckocsit és a harci gázt.
A háború alatt meggyengült Oroszországban közben forradalom döntötte meg a cári hatalmat, a háború végére pedig az Osztrák–Magyar Monarchia is szétesett, valamint a német területszerzési illúziója is szertefoszlott. A győztes hatalmak által diktált, háborút lezáró békerendszeren alapuló új társadalmi, politikai és hatalmi viszonyok egyensúlytalanságai vezettek jórészt az alig két évtizeddel később kitört második világháborúhoz.

Kérdések:
Kik álltak egymással szemben az első világháborúban?
=1. Kik harcoltak egymással az I. világháborúban?
Kik alkották a központi hatalmakat az első világháborúban?
Mikor alakult ki állóháború az első világháborúban?
Mit nevezünk állóháborúnak?
Miért alakult ki állóháború az I. világháborúban?
Milyen új fegyverzeti eszközöket vetettek be a felek az első világháború során?
Melyik háborúban vetettek be először harckocsikat?
Túlélte az Osztrák-Magyar Monarchia az első világháborút?
Milyen német területeket szeretett volna megszerezni az Osztrák-Magyar Monarchia az I. világháborúban?
Mi lett a hosszú távú következménye az első világháborút lezáró békerendszereknek?
Kik kötötték meg az első világháborút lezáró békét?
qgen: title: Első világháború context: Ezek az okok arra késztették Európa országait, hogy új katonai szövetségi rendszereket hozzanak létre, amelyek később a világháború eseményeit is meghatározták: az antant és a központi hatalmak. Ezeknek a „blokkoknak" a léte ugyanolyan esetleges volt, mint a megelőző tömörüléseké. Az egyik oldalon – a közös nyelv és kultúra összehangoló erejéből adódóan is – a Német Birodalom és az Osztrák–Magyar Monarchia – oroszellenes – kettős szövetsége (1879. október 7.) állt. Később (1882. május 20.) az előbbi két birodalom és Olaszország megkötötte a hármas szövetséget, ami nem a kettős szövetség kibővítése, hanem egy új, alapvetően franciaellenes tömörülés volt.1892. augusztus 17-én orosz–francia katonai egyezmény született, amelyet 1894-ben ratifikálták, majd ezt egészítette ki az 1904. április 8-án megkötött francia–angol egyezmény, az Entente cordiale (ejtsd: antant kordiál), azaz „szívélyes egyetértés” (innen az antant hatalmak kifejezés). A viszony teljesen kölcsönössé 1907 augusztusában, az angol–orosz szerződés megkötésekor vált, innentől lehet számítani a hármas antant létrejöttét.

Kérdések:
Milyen lépésekben jött létre az antant a XX. század elején?
Milyen katonai szövetségi rendszerek jöttek létre az első világháborút megelőzően?
Hogyan alakultak ki a központi hatalmak az első világháború előtt?
Mi ellen kötött szövetséget egymással a Német Birodalom és az Osztrák-Magyar Monarchia 1879-ben?
Mikor kötött szövetséget egymással a Német Birodalom és az Osztrák-Magyar Monarchia az oroszok ellen?
Milyen fontos történelmi esemény történt 1879. október 7-én Európában?
A hármas szövetség mikor jött létre?
Kik kötötték meg a hármas szövetséget 1882-ben?
A hármas szövetség kik ellen jött létre 1882-ben?
A hármas szövetség a kettős szövetség kibővítését jelentette?
Hogy kell helyesen mondani, hogy Entente cordiale?
Mit jelent, hogy Entente cordiale?
Milyen konfliktus volt Olaszország és Franciaország között az első világháborút megelőzően?
qgen: title: Első világháború context: A két szövetségi tömb első komolyabb incidense az első marokkói válság volt, amikor Franciaország ki szerette volna terjeszteni hatalmát Marokkóra is. Ezt megtudva II. Vilmos német császár Tangerbe érkezett, hogy biztosítsa támogatásáról a marokkói szultánt. Ekkor a franciák mozgósítást rendeltek el a német határnál. A háborút a nagyhatalmak végül megakadályozták. A marokkói válságot 1906-ban konferencia keretében rendezték, amikor elismerték Marokkó függetlenségét. 1911-ben újabb marokkói válság alakult ki, amikor felkelés tört ki az országban. Vilmos császár 1911. július 1-jén Agadir kikötőjébe küldte a Panther (Párduc) ágyúnaszádot, az úgynevezett „párducugrás” azonban sikertelen volt. A britek rákényszerítették a németeket Marokkó, mint francia protektorátus elismerésére, cserébe viszont a németek afrikai területeket szereztek meg.

Kérdések:
Az antant és a központi hatalmak között mi volt az első komoly konfliktus?
Mi volt az első marokkói válság kiváltó oka?
Miért szerette volna Franciaország kiterjeszteni a hatalmát Marokkóra a XX. század elején?
A marokkói szultán és II. Vilmos szövetségesek voltak?
Ki volt a marokkói szultán az első marokkói válság idején?
Hol van Tanger?
Miért utazott II. Vilmos német császár Tangerbe?
Milyen módon rendezték a nagyhatalmak az első marokkói válságot 1906-ban?
A nagyhatalmak mikor zárták le az első marokkói válságot?
Mikor tört ki a második marokkói válság?
Mikor küldte Vilmos császár Agadirba a Panther ágyúnaszádot?
Mi volt a feladata a Panther ágyúnaszádnak Agadirban 1911-ben?
Mit nevezünk "párducugrásnak" az európai történelemben?
Hol van Agadir?
Sikeres volt II. Vilmos császár "párducugrás" nevű hadművelete?
Mikor zárták le a második marokkói válságot?
Milyen módon zárták le a második marokkói válságot az érintett felek?
Kinek az érdekeltségébe került Marokkó a második marokkói válságot követően?
Milyen afrikai területek kerültek a németek fennhatósága alá a második marokkói válság után?
qgen: title: Első világháború context: 1914. július 28-án az Osztrák–Magyar Monarchia hadat üzent Szerbiának. Ezzel kitört a háború, ultimátumok, hadüzenetek, majd mozgósítások során egy hónap alatt sorra háborúba léptek az országok. A több évtizedes európai békét, melyet az utókor „boldog békeidők” jelzővel illetett, pár hét alatt felváltotta a kontinens nagy részére kiterjedő hadiállapot.
Augusztus 1-jén Németország hadat üzent Oroszországnak, 3-án pedig Franciaországnak. A németek ultimátumot adtak a belga kormánynak, hogy járuljon hozzá, hogy a német haderő Belgiumban tartózkodjon, s onnan közelítse meg Franciaországot. Belgium ezt megtagadta, mire a németek átlépték a határt. Ez volt a brit hadüzenet kiváltó oka, s augusztus 4-én beállt a hadiállapot Nagy-Britannia és Németország között is. Augusztus 5-én a Monarchia üzent hadat Oroszországnak, 6-án Szerbia Németországnak, Augusztus 12-én Franciaország és Nagy-Britannia küldte el hadüzenetét a Monarchiának, 23-án pedig belép a háborúba Japán. Törökország augusztus 3-án szövetséget kötött Németországgal, majd elzárta a Fekete-tengert a Boszporusznál és a Dardanelláknál (ténylegesen azonban csak október 29-én lépett be a háborúba).

Kérdések:
Mikor üzent hadat az Osztrák-Magyar Monarchia Szerbiának?
Mi történt 1914. július 28-án?
Mit nevezünk "boldog békeidőknek"?
Mikor üzent hadat Németország Oroszországnak az első világháborúban?
Franciaország kitől kapott hadüzenetet 1914. augusztus 3-án?
Mikor lépett hadba egymással Németország és Nagy-Britannia az első világháborúban?
Miért üzent hadat Nagy-Britannia Németországnak az első világháborúban?
Belgium és Nagy-Britannia szövetségesek voltak az első világháborúban?
Miért lépett be az első világháborúba Japán?
Mikor lépett be az első világháborúba Japán?
Nagy-Britannia ellensége volt Törökországnak az első világháborúban?
Miért zárta le a Fekete-tengert Törökország az I. világháborúban?
Hol zárta le Törökország a Fekete-tengert 1914-ben?
qgen: title: Első világháború context: Július 28. – a Monarchia hadat üzen Szerbiának
Július 31. – általános mozgósítás a Monarchiában
Augusztus 1. – német hadüzenet Oroszországnak, általános mozgósítás Franciaországban
Augusztus 2. – Luxemburg német lerohanása, német–török szerződés megkötése
Augusztus 3. – német hadüzenet Franciaországnak, Belgium német megtámadása
Augusztus 4. – Anglia és Belgium hadat üzen Németországnak
Augusztus 6. – a Monarchia hadat üzen Oroszországnak, szerb hadüzenet Németországnak
Augusztus 11. – francia hadüzenet a Monarchiának
Augusztus 12. – angol hadüzenet a Monarchiának
Augusztus 23. – japán hadüzenet Németországnak
Augusztus 27. – a Monarchia hadat üzen Belgiumnak

Kérdések:
Kinek üzent hadat az Osztrák-Magyar Monarchia 1914 nyarán?
Kitől kapott hadüzenetet az Osztrák-Magyar Monarchia 1914 nyarán?
Kivel lépett háborúba 1914. augusztus 23-án Japán?
Milyen érdekellentét volt Japán és Németország között az első világháború előtt?
Németország mikor indított támadást Belgium ellen az első világháború kezdetén?
Kik rohanták le Luxemburgot 1914. augusztus 2-án?
Az angolok és a franciák szövetségesek voltak az első világháborúban?
qgen: title: Első világháború context: Az osztrák–magyar hadsereg 1914. augusztus 23-án a Visztula és a Nyugati-Bug között megtámadta a felvonuló orosz erőket. A támadás azonban hamar elbukott, és vissza kellett vonulniuk a Dunajec és a Keleti-Beszkidek vonulatáig. A tél során a Kárpátokban több kisebb csata is lezajlott, komoly veszteségeket okozva mindkét félnek. 1915 februárjában a Mazuri-tavaknál újabb csata zajlott le, ahol a németek győztek, viszont a Kárpátokban az oroszok tovább törtek előre nyugati irányban, és március 22-én elfoglalták Przemyśl erődjét, ahol 120 000 katona esett hadifogságba. A németek úgy döntöttek, hogy mielőtt vereséget szenvedne a Monarchia, csapatokat küld a keleti frontra. 1915. május 2-án hajnali 3 órakor komoly tüzérségi támogatással megkezdődött az offenzíva. Már az első napon sikerült Gorlice mellett áttörni az orosz vonalakat, akik a Prut és a Dnyeszter mellé vonultak vissza. A központi hatalmak folytatták az előrenyomulást, és június 3-án visszafoglalták Przemyślt, az oroszok augusztus végén kiürítették a kongresszusi Lengyelországot is.

Kérdések:
Az Osztrák-Magyar Monarchia mikor támadta meg az orosz csapatokat a Visztula és a Nyugati-Bug között?
Hol támadta meg a Monarchia az orosz hadsereget 1914. augusztus 23-án?
Ki nyert a Monarchia és Oroszország között 1914. augusztus 23-án kezdődött csatában?
Hol csatározott egymással a Monarchia és Oroszország 1914 telén?
Hány katona esett hadifogságba 1915. március 22-én Przemysl-nél?
A gorlicei áttörés mikor történt?
Kik csatáztak egymással Gorlicénél 1915. május 2-án?
Mikor verték ki a németek az oroszokat Lengyelországból az első világháborúban?
Przemyslt mikor foglalták vissza az oroszoktól a központi hatalmak az első világháborúban?
qgen: title: Első világháború context: A Német Birodalom a Moltke-terv (a Schlieffen-terv átdolgozása) alapján 1914. augusztus 4-én megtámadta Belgiumot, megnyitva a nyugati frontot. A németek már másnap jelentős ellenállásba ütköztek, és a liège-i erődítményrendszer megszerzéséért komoly csatát kellett vívniuk a belgákkal. Augusztus 17-én végül elesett az erődrendszer. A német terv a csata miatt kétnapos csúszásban volt, segítve a franciákat és a briteket a csapataik megerősítésében. A franciák a XVII. terv szerint betörtek Elzászba és Lotaringiába, a német erők azonban néhány nap alatt megállították őket, sőt 1914. augusztus 20-án ellentámadásba lendültek, és sikeresen visszavetették az ellenséget. Eközben az Ardennekben is komoly küzdelmek zajlottak, a németek azonban a jobb kiképzésüknek köszönhetően egészen Sedanig illetve Verdunig vissza tudták szorítani a francia hadsereget. A Sambre és a Mons-csatorna környékét ekkor érte el a német jobbszárny, a küzdelem kiegyenlített volt mindaddig, amíg a németek el nem foglalták augusztus 20-án Brüsszelt, mivel a főerőket a város eleste után gyorsan át tudták csoportosítani. A franciáknak vissza kellett vonulniuk, viszont a Mons-csatornánál az angolok tartották magukat.

Kérdések:
Melyik nagyhatalomhoz fűződik a Moltke-terv az első világháborúban?
A németek mikor támadták meg a belgákat az I. világháborúban?
Milyen német területeket támadtak a franciák az első világháborúban a XVII. terv értelmében?
A német haderő fölénye minek volt köszönhető a franciákkal szemben 1914-ben?
A Német Birodalom mikor foglalta el Brüsszelt az első világháborúban?
Hol csatázott egymással Franciaország és a Német Birodalom 1914 augusztusában?
qgen: title: Első világháború context: 1914. augusztus 25-én Joseph Joffre tábornok általános visszavonulást rendelt el a Somme folyóig, majd innen tervezte meg az újabb offenzívát, a német főerők azonban gyorsan közelítettek, így még hátrább rendelte csapatait, egészen a Marne folyóig. A németeknek azonban nem volt elég erejük Párizs átkarolására, így a jobbszárnynak frontálisan kellett a francia főváros felé nyomulni. A kimerült támadók a hadtáp és utánpótlási útvonalak meghosszabbodása miatt nem voltak képesek rövid idő alatt a francia–angol hadsereggel szemben annyi erőt felsorakoztatni, amivel további sikereket érhettek volna el. Ezt felismerve Joffre szeptember 5-én támadást rendelt el a Marne-nál, miközben a németek átkeltek a folyón. A franciák az első napon 600 taxit rendeltek, hogy minél előbb katonákat szállíthassanak a frontra. A négy napig tartó csatát követően a németek visszavonultak az Aisne folyóig. A csata a Moltke-terv teljes bukását hozta, a németek nem tudták hat hét alatt bevenni a francia fővárost.

Kérdések:
Mikor rendelt el az I. világháborúban Joffre tábornok általános visszavonulást a Somme folyóig?
Miért nem volt elég erejük a német csapatoknak 1914-ben Párizs átkarolására?
Miért rendelt el Joffre tábornok 1914. szeptember 5-én támadást a németek ellen a Marne folyónál?
Milyen közlekedési eszközzel szállítottak a franciák katonákat a frontra 1914. szeptember 5-én a Marne-nál?
Hány taxit vettek igénybe a franciák a katonáik szállításához 1914-ben, a Marne-i csata kezdetén?
Meddig tartott a Marne-i csata az első világháborúban?
Mikor lett vége a Marne-i csatának az I. világháborúban?
Mi volt az 1914-es német Moltke-terv célja?
Sikerült megvalósítani a németeknek a Moltke-tervet?
qgen: title: Első világháború context: Az első marne-i csata után mindkét fél belátta, hogy a jól kiépített megerősített fedezékekbe beásott gyalogság elleni frontális támadás reménytelen, ezért megkezdődött a „versenyfutás a tengerhez”. Mindkét fél az ellenség szárnyának megkerülésével próbált sikereket elérni, de csak a frontvonal további kiszélesítését érték el. Például az antanthatalmak kezén volt a belga Antwerpen városa is, mélyen a német vonalak mögött. A német vezérkar ezért a város ostromáról határozott 1914. szeptember 28-án, és megkezdték a város bevételéhez a tüzérségi előkészítést. Az ezt követő néhány napos harc után, október 6-án az antant csapatai feladták a hiábavaló védelmet és kiürítést rendeltek el. A várost végül október 10-én foglalták el a Német Birodalom egységei. Ezt követően a németek Ypres-nél próbálták meg áttörni az ellenséges vonalakat. Az első ypres-i csata október 12-i kezdetekor a németek erőfölényben voltak, de néhány nappal később már a belga, francia és angol egységek együttes ellenállása megállásra késztette őket. Az antant ellentámadása, majd a németek második támadása is kudarcba fulladt, és a nyugati fronton első ízben alakult ki állóháború.

Kérdések:
Az első marne-i csatának mi volt a konklúziója?
Hol van Antwerpen?
Mikor határozta el a Német Birodalom, hogy ostrom alá veszi Antwerpent az első világháborúban?
Miért döntött a német hadvezetés Antwerpen ostroma mellett az I. világháborúban?
Az antant csapatai mikor adták fel Antwerpent az első világháborúban?
Az első ypres-i csata mikor kezdődött az első világháborúban?
Kik álltak szemben egymással az első Ypres-i csatában 1914-ben?
Hol alakult ki elsőként állóháború az I. világháborúban a nyugati fronton?
Ypres hol található?
qgen: title: Első világháború context: Az olasz hadüzenet után azonnal támadásba lendültek az olaszok az Isonzónál. Az év végéig négy csatát, a háború végéig összesen pedig tizenkettőt vívtak meg. Az olaszok 1915–1917 között sikertelenül próbálták meg áttörni a Monarchia védelmét, sőt 1917. október 24-én az utolsó isonzói csatában Caporettónál osztrák–magyar és német csapatok törték át az olasz frontvonalat. Az olasz hadsereg 40 000 katonája meghalt, 300 000 fogságba esett, a központi hatalmak viszont nem tudták folytatni a támadást. A német katonákra a nyugati fronton volt szükség, a kieső haderőt a Monarchia nem tudta pótolni.

Kérdések:
Hány csatát vívtak az első világháborúban az Isonzónál?
1914-ben hány csata volt az Isonzónál?
Az isonzói csatákban kik voltak az egymással szemben álló felek?
Az utolsó isonzói csata az olaszok győzelmével végződött?
Az utolsó isonzói csatában hány olasz katona halt meg?
Hány olasz katona esett hadifogságba az utolsó isonzói csatában?
Miért nem tudtak a központi hatalmak előnyt kovácsolni az utolsó isonzói csatában aratott győzelmükből?
Ki írt világhírű regényt az isonzói csatákban szerzett élményei alapján?
Hol törték át a központi hatalmak az olasz frontvonalat 1917. október 24-én?
qgen: title: Első világháború context: Óceánia több szigetcsoportja is a Német Birodalomhoz tartozott: Bismarck-szigetek, Új-Guinea északi része, Salamon-szigetek, Nauru, Marshall-szigetek és a Szamoa-szigetek nyugati része, a mai Szamoa állam. A háború kitörése után a brit kormány felszólítása után Ausztrália elfoglalta Új-Guineát, Új-Zéland pedig Szamoát. Szamoa ellenállás nélkül megadta magát Új-Zélandnak 1914. augusztus 29-én. Új-Guinea szigetén azonban a német és a bennszülött erők ellenálltak az ausztráloknak. Az 1914. szeptember 11-én lezajlott Bita Paka-i csatában az ausztrálok azonban így is viszonylag hamar legyőzték az ellenséget. A japánok októberben ultimátumban követelték a Mariana-, a Karolina- és a Marshall-szigeteket. Németország harc nélkül átadta ezeket a területeket.

Kérdések:
A Német Birodalomnak milyen érdekeltségei voltak Óceániában az első világháború előtt?
Milyen német érdekeltségű óceániai szigetet foglalt el Ausztrália 1914-ben?
Ausztrália hol ütközött meg a német haderőkkel az első világháborúban?
Új-Zéland milyen szigetet foglalt el a németektől az első világháborúban?
Voltak harcok Szamoán az első világháború idején?
Miért adta meg magát Szamoa ellenállás nélkül Új-Zélandnak az első világháborúban?
Szamoa mikor adta meg magát Új-Zélandnak az I. világháborúban?
Milyen területeket követeltek a japánok a németektől az I. világháborúban?
Miért adott át harc nélkül területeket a Német Birodalom Japánnak az első világháborúban?
qgen: title: Első világháború context: Az első világháború előtt jelentek meg a Dreadnought típusú csatahajók, amelyektől a britek azt remélték, hogy bármely más ország hajóit meg tudják semmisíteni, de a németek is nekiláttak az ilyen típusú hajók építésének. A németek azonban sosem tudták behozni a lemaradásukat. A hadihajókon annak ellenére, hogy működött a rádió, még mindig a 19. századi jelzőzászló volt az elsődleges kommunikációs eszköz. A gőz meghajtású hadihajókon azonban a füst nehezítette a kommunikációt, ezért a reflektorokkal küldött Morze-jeleket is bevetették. A brit tengernagyok ugyanakkor a stratégiák kidolgozásánál nem vették számításba, hogy mint a hajók sebessége, mind az ágyúk hatótávolsága megnövekedett. Emiatt a nagy ágyúk párbajára épülő taktika kudarcra volt ítélve.

Kérdések:
Hogy hívták az első világháborúban bevetett, britek által fejlesztett csatahajó típust?
Kik fejlesztették ki a Dreadnought típusú csatahajókat?
Mi volt az első világháború előtt kifejlesztett Dreadnought típusú csatahajók legnagyobb újítása?
Mit reméltek a britek az első világháborúban a Dreadnought csatahajóktól?
Az első világháborúban mi volt a legfontosabb kommunikációs eszköz a hadihajókon?
Hogyan kommunikáltak egymással a gőz meghajtású hadihajók az első világháborúban?
Létezett már rádiós kommunikáció az első világháborúban?
Miért nem használták a hadihajók a rádiót kommunikációs célokra az első világháborúban?
A gőz meghajtású hadihajókon miért nem megbízható eszköz a jelzőzászló a kommunikációra?
Miért volt kudarcra ítélve a britek nagy ágyúk párbajára épülő taktikája az I. világháborúban?
Mi a lényege a nagy ágyúk párbajára épülő taktikának a tengeri hadviselésben?
qgen: title: Első világháború context: Ahogy a harcok elhúzódásához, úgy az utánpótlás folyamatos biztosításához sem készültek fel maradéktalanul. A tüzérség másfél hónap után lőszerhiánnyal küszködött, kevésnek bizonyultak az élelmiszer-ellátmányok, és a harcolók hadkiegészítése is gondokkal küzdött. 1914 év végén elkezdődött az átállás a hadigazdálkodásra. A franciák, a németek valamint az angolok 1916-ra teljesen átálltak, és nem volt gond az utánpótlással, a Monarchia és Oroszország azonban állandó lőszerhiánnyal küzdött az egész háború alatt. A hadigazdálkodás során szabályozták az állatvágásokat, a kenyér- és lisztkereskedelmet, meghatározták a burgonya árát, majd Németországban 1916-ban bevezették a jegyrendszert. Az Egyesült Királyságban monopolizálták a kereskedelmi hajózási vállalatokat.
Az első világháború alatt az antanthatalmak repülőgépgyártása jelentősen meghaladta a központi hatalmakét. A franciák mintegy 68 000 legyártott repülőgépéből közel 52 000 veszett oda a csatákban, ez 77%-os veszteséget jelent.

Kérdések:
Kik nem készültek fel az utánpótlás folyamatos biztosítására az első világháborúban?
Miért nem készültek fel a harcoló felek az utánpótlás folyamatos biztosítására az 1. világháborúban?
Milyen problémák merültek fel az utánpótlás biztosításával kapcsolatban az I. világháborúban?
Volt elég ennivaló a katonák számára az első világháborúban?
Az első világháborúban mikor kezdődött meg az átállás a hadigazdálkodásra?
Mi volt jellemző a hadigazdálkodásra az első világháborúban?
Az első világháborúban mely országoknak sikerült úrrá lenniük az utánpótlás hiányon 1916-ra?
Mely országok csapatai küzdöttek folyamatosan lőszerhiánnyal az első világháború idején?
Európa melyik országában vezettek be jegyrendszert 1916-ban?
Miért kellett monopolizálni a kereskedelmi hajózási vállalatokat az Egyesült Királyságban az I. világháborúban?
Az antant vagy a központi hatalmak gyártottak több repülőgépet az I. világháborúban?
Hány repülőgépet gyártottak Franciaországban az első világháború ideje alatt?
A franciák által 1914-1918 között gyártott repülőgépek hány százaléka maradt működőképes az I. világháború után?
qgen: title: Emberi szem context: Az emberi szem (oculus humanus) a látás érzékszerve az ember szervezetében, amely a környezeti objektumokról származó – az azokból eredő vagy róluk visszaverődő – fénysugarak érzékelésére szolgál, és optikai rendszerével leképezi azok alakját, térbeli helyzetét és színét. Ez a kép idegi ingerületek formájában továbbítódik a központi idegrendszerbe, ahol az agy feldolgozza, és szükség szerint tudatosul. Az embernél a látás a külvilágról való tájékozódásban és az ahhoz való alkalmazkodásban alapvető szerepet játszik. Az egyik legfontosabb érzékszerv.

Kérdések:
Mi az emberi szem latin neve?
Milyen ingereket érzékel az emberi szem?
Hogyan továbbítódnak a képek a szemből az agyba?
Melyik az ember egyik legfontosabb érzékszerve?
Mik az ember érzékszervei?
Hány érzékszerve van az embernek?
A szem az ember legfontosabb érzékszerve?