edisnord/MILQA-question-generation huggingface dataset:
qgen: title: Születésszabályozás context: A fejlődő országokban mintegy 222 millió nő kívánja elkerülni a teherbeesést, mégsem jutnak hozzá a modern fogamzásgátló módszerekhez. A két terhesség között eltelt idő meghosszabbításával a születésszabályozásnak köszönhetően javulhatnak a felnőtt nők szülési körülményei és gyermekeik túlélési esélye is. A fejlődő országokban a nők keresete, vagyona, testtömegindexe, valamint gyermekeik iskolai lehetőségei és egészsége egyaránt javulhat a fogamzásgátláshoz való hozzáférés biztosításával. A túlnépesedéssel küzdő országokban a születésszabályozás hozzájárul a gazdasági növekedéshez, hiszen kevesebb lesz az eltartott gyermek, több nő vesz részt a munkaerőpiacon, és csökken a szűkös erőforrások felhasználása. Magyarországon ezzel szemben a születésszám visszaesése a jellemző, ami az 1950-es évek eleje óta tart, és 2011-re 90 ezer fő alá, soha addig nem látott mélységbe zuhant. Mindezek mellett a magyarországi terhességeknek csak a 68%-a kívánt terhesség. Magas emiatt az abortuszok száma, amely ugyan 1990-hez képest húsz év alatt a felére csökkent, de a további csökkentés érdekében kiemelten kell kezelni a fiatalok felvilágosítását és a születésszabályozási módszerek megismertetését.

Kérdések:
Hány nőnek nincs lehetősége alkalmazni a modern fogamzásgátlási módszereket?
Milyen előnyei vannak annak, ha a hosszabb idő telik el két terhesség között?
Milyen változókra van kedvező hatással az, ha egy nő tud élni a fogamzásgátlás lehetőségével?
Melyik országokban jár gazdasági növekedéssel a születésszabályozás?
Miért van pozitív hatással a túlnépesedéssel küzdő országok gazdaságáraa születésszabályozás?
Mióta csökken a születésszám Magyarországon?
Melyik évben született először 90 ezernél kevesebb gyerek Magyarországon?
Jelenleg Magyaroszágon mekkora a nem kívánt terhességek aránya?
Hányadára csökkent az abortuszok száma 1990 és 2010 között Magyarországon?
A fogamzásgátlásnak van hatása a gazdaságra?
Mióta legális az abortusz Magyarországon?
Átlagosan hány éves korukban vállalnak gyereket a magyar nők?
Milyen hatással van a születésszabályozás a csökkenő népességű országok gazdaságára?
Milyen módon befolyásolja a fogamzásgátlás a nők testtömegindexét?
Miért kezdett el visszaesni a születésszám az 50-es években Magyarországon?
qgen: title: Születésszabályozás context: A születésszabályozás módszerei közé tartoznak a barrier-módszerek, a hormonális fogamzásgátlás, a méhen belüli (intrauterin) eszközök, a sterilizáció és a szexuális magatartásra vonatkozó módszerek. E módszereket a nemi aktus előtt vagy után használják, míg a sürgősségi fogamzásgátlás az aktus után néhány napig eredményes. Az adott módszer eredményességét általában azon nők százalékos arányában fejezik ki, akik a módszer alkalmazásának első évében teherbe esnek, alkalmanként pedig a teljes élethosszra vetített sikertelenségi arányban olyan, rendkívül eredményes módszerek esetében, mint például a petevezeték elkötése.

Kérdések:
Mit jelent az, hogy intrauterin?
Milyen fogamzásgátlási módszerek léteznek?
Hogyan kvantifikálják a születésszabályozási módszerek megbízhatóságát?
Melyik fogamzásgátlási módszerek eredményességét mérik a teljes élethosszra vetített sikertelenségi arányban?
Mennyire eredményes fogamzásgátló módszer az ondóvezeték elkötése?
Milyen intrauterin fogamzásgátló eszközök léteznek?
qgen: title: Születésszabályozás context: Azok a leghatékonyabb módszerek, amelyek nem igényelnek folyamatos orvosi ellenőrzést. A sebészeti úton történő sterilizáció, a beültethető hormonok és az intrauterin eszközök használata az első évben kevesebb mint 1%-os sikertelenségi arányt mutat. A hormonális fogamzásgátló tabletta, tapasz vagy hüvelygyűrű használata, valamint a laktációs amenorrhea módszer (LAM) következetes alkalmazás mellett szintén kevesebb mint 1%-os sikertelenségi arányú az első évben (LAM esetében az első hat hónapban). Általános jelenség azonban, hogy a helytelen használat következtében az első évben tapasztalt sikertelenségi arány lényegesen magasabb, 3–9% között mozog. Az olyan egyéb módszerek, mint a termékenységi időszakok számontartása, óvszer, pesszárium és a spermaölő vegyi készítmények használata még a használati utasítások tökéletes betartása mellett is magasabb sikertelenségi arányt mutatnak az első év során.

Kérdések:
Melyik fogamzásgátló módszerek első éves sikertelenségi aránya kisebb 1%-nál?
Mekkora a hormonális fogamzásgátló tabletta valós első éves sikertelenségi aránya?
Minek a rövidítése a LAM?
Mikor megbízható fogamzásgátlási módszer a LAM?
Pontosan hány százalék az óvszer első évben tapasztalt sikertelenségi aránya?
A hüvelygyűrű használata igényel folyamatos orvosi ellenőrzést?
qgen: title: Születésszabályozás context: Ugyan minden születésszabályozási módszernek lehet valamilyen mellékhatása, ezek kockázata kisebb, mint a terhesség kialakulásának kockázata. Sok születésszabályozási módszer – úgymint a szájon át szedhető fogamzásgátlók, intrauterin eszközök, implantátumok és injekciók – használatának felfüggesztését követő éven belül kialakuló terhességek aránya megegyezik a születésszabályozást nem használók teherbeesési arányával.
Egyes konkrét egészségügyi problémák esetén a születésszabályozás bizonyos formáinak használata előtt alaposabb kivizsgálás szükséges. Az egyébként egészséges nőknél számos születésszabályozási módszer alkalmazása nem igényel orvosi vizsgálatot. Ezek közé tartoznak a fogamzásgátló tabletták, az injekció vagy implantátum és az óvszer használata. Konkrétan a medencevizsgálat, az emlővizsgálat vagy a vérvizsgálat nem befolyásolja az eredményességet, és ezért ezeket nem szükséges elvégezni a fogamzásgátló tabletták szedése előtt. Az Egészségügyi Világszervezet 2009-ben részletes listát tett közzé, amely tartalmazza a különböző születésszabályozási módszerek alkalmazásának egészségügyi feltételeit.

Kérdések:
A fogamzásgátló tabletta használata után csökkent termékenységet tapasztalnak a nők?
Milyen születésszabályozási módszerek használata előtt nem szükséges orvosi vizsgálatokat végezni?
Mikor tette közzé az Egészségügyi Világszervezet azt a listát, ami leírja, hogy mik a fogamzásgátlási módszerek használatának feltételei?
Milyen gyakori mellékhatása a fogamzásgátló tablettáknak a trombózis?
qgen: title: Születésszabályozás context: A mechanikus védekező (barrier-elvű) fogamzásgátlók olyan eszközök, amelyek a fogamzást azáltal igyekeznek megelőzni, hogy fizikai módon megakadályozzák az ondó méhbe jutását. Ezek közé tartozik a férfi óvszer, a női óvszer, a méhnyaksapka, a diafragma és a spermicideket tartalmazó fogamzásgátló szivacs.
Az óvszer használata az egész világon a legelterjedtebb születésszabályozási módszer. A férfi óvszert a férfi merev péniszére helyezik, amely így fizikailag megakadályozza, hogy a kilövellt sperma bejusson a szexuális partner testébe. A modern óvszerek leggyakrabban latexből készülnek, de előfordul, hogy más anyagot is használnak, mint például poliuretánt vagy báránybélt. A női óvszer szintén megtalálható a forgalomban. Ezek leggyakrabban nitrilből, latexből, vagy poliuretánból készülnek. A férfi óvszer előnye, hogy olcsó, használata könnyű és egyszerű, és szinte alig van mellékhatása. Japánban a születésszabályozási módszereket használó párok 80%-a az óvszert részesíti előnyben, míg Németországban ez az arány mintegy 25%, az Amerikai Egyesült Államokban pedig 18%.

Kérdések:
Milyen mechanikus fogamzásgátlók vannak?
Mi a barrier-elvű fogamzásgátló módszerek lényege?
Melyik a leggyakrabban használt születésszabályozási eszköz a világon?
Miből készül az óvszer?
Miből vannak a női óvszerek?
Mik a férfi óvszer előnyei?
A japán párok hány százaléka használ elsődleges fogamzásgátló módszerként óvszert?
Az amerikaiaknak miért csak 18%-a használ óvszert?
Miért olyan népszerű Japánban az óvszerhasználat?
Létezik állati bélből készült óvszer?
Milyen melllékhatásai lehetnek az óvszerhasználatnak?
Magyarországon a párok hány százaléka használ óvszert?
qgen: title: Születésszabályozás context: A férfi óvszer és a spermiciddel együtt használt diafragma sikertelenségi aránya az első év során hasonló, az óvszernél 15%, a diafragmánál 16%. A használati utasítások tökéletes betartása mellett az óvszer használata hatékonyabb, és az első év során mindössze 2% sikertelenségi arányt mutat, míg a diafragma esetében ez az arány 6%. Az óvszernek továbbá megvan az az előnye is, hogy megelőzi az olyan szexuális úton átadható fertőzések terjedését, mint az AIDS.
A fogamzásgátló szivacs a barrier technikát spermicid alkalmazásával kombinálja. A diafragmához hasonlóan a szivacsot is közösülés előtt kell a hüvelybe helyezni – a hatásosság érdekében – a méhnyak fölé. A használat első évében az átlagos sikertelenségi arány 24% az olyan nőknél, akik korábban már szültek, és 12% azoknál, akik még nem szültek. A szivacs a közösülés előtt 24 órával már felhelyezhető, és az aktus után még legalább hat órán át nem távolítható el. Ismeretes, hogy használata allergiás reakcióval járhat, súlyosabb esetben pedig toxikus sokk szindróma jelentkezését válthatja ki.

Kérdések:
Hány százalék a férfi óvszer első éves sikertelenségi aránya?
Melyik fogamzásgátló módszer alkalmas az AIDS megelőzésére?
Milyen fogamzásgátló módszerrel szokták kombinálni a fogamzásgátló szivacs használatát?
A hüvelyen belül hova kell rakni a fogamzásgátló szivacsot?
Mekkora a fogamzásgátló szivacs használatának első éves sikertelenségi aránya?
Mennyi ideig nem szabad levenni a fogamzásgátló szivacsot szex után?
Milyen mellékhatásai lehetnek a fogamzásgátló szivacsnak?
A fogamzásgátló szivacs azoknál a nőknél hatékonyabb, akik már szültek, vagy akik nem?
Szex előtt legkorábban mikor helyezhető fel a fogamzásgátló szivacs?
Miből van a fogamzásgátló szivacs?
Milyen mellékhatásai vannak a spermicid géleknek?
Milyen hibákat szoktak véteni az emberek, ha helytelenül használják az óvszert?
Mikor találták fel az óvszert?
Miből van a fogamzásgátlásra használt diafragma?
Milyen hatékony módszer az óvszer használata, ha tökéletesen használják?
qgen: title: Születésszabályozás context: A termékenységi tünetek figyelemmel kísérésével meghatározhatóak a menstruációs ciklus legtermékenyebb napjai, és abban az időszakban tartózkodni kell a védekezés nélküli szexuális érintkezéstől. A legtermékenyebb időszak meghatározásához alkalmazható a végbélhőmérséklet-mérés (hőmérőzés vagy Hillebrant-módszer), a méhnyakváladék vizsgálata (ovulációs nyákteszt, Billing-módszer), illetve a naptármódszer. Ezen módszerek használatának első évében a nem kívánt terhességek aránya többnyire 12% és 25% között alakul, tökéletes alkalmazás mellett a módszertől függően 1–9%-ra lehet leszorítani ezt az arányt. Ezek a becsült értékek azonban ingatag bizonyítékokon alapulnak, mivel a vizsgálatok résztvevőinek jelentős része hamar abbahagyja e módszerek alkalmazását. Világszerte a pároknak csak mintegy 3,6%-a folyamodik ezekhez a módszerekhez.

Kérdések:
Milyen módszerek alkalmasak a termékenység követésére?
Mi az a Hillebrandt-módszer?
Mekkora a termékenységtudatos módszerek első éves sikertelenségi aránya tipikus használat esetén?
A párok hány százaléka használ termékenységtudatos módszereket fogamzásgátlásra a világon?
Miért nem megbízható a termékenységtudatos fogamzásgátlási módszerek sikertelenségi indexe?
Miért alkalmazzák olyan kevesen a termékenységtudatos fogamzásgátlási módszereket?
Ki volt Hillebrandt?
qgen: title: Születésszabályozás context: A megszakításos módszer (más néven coitus interruptus) lényege, hogy a közösülést a magömlés előtt megszakítják, a hímvesszőt a férfi „visszavonja” a hüvelyből. A megszakításos módszer legnagyobb veszélye, hogy a férfi esetleg nem megfelelő módon, vagy nem a megfelelő időben hajtja végre a manővert. A módszer alkalmazásának egy éve alatt a teherbeesés kockázata 4% (tökéletes alkalmazás) és 27% (tipikus alkalmazás) közé esik, de akár a 35%-ot is elérheti. Sok egészségügyi szakember szerint a megszakítás nem is tartozik a születésszabályozási módszerek közé.
Kevés bizonyíték áll rendelkezésre az úgynevezett előváladék spermatartalmával kapcsolatban. Míg egyes kutatások során nem találtak ebben a folyadékban spermasejteket, egy másik kísérletben 27 önkéntes közül tíznél találtak spermákat az előváladékban. A megszakítást, mint születésszabályozási módszert világszerte a párok körülbelül 3%-a alkalmazza.

Kérdések:
Hogy hívják latinul a megszakításos közösülést?
Mit jelent az, hogy coitus interruptus?
Mi a megszakításos közösülés lényege?
A megszakításos módszert tökéletesen alkalmazó párok hány százalékánál alakul ki nem kívánt terhesség a módszer használatának első évében?
Milyen problémák merülhetnek föl a megszakításos módszer használatával kapcsolatban?
Mennyire gyakori az, hogy sperma van az előváladékban?
A világon a párok hány százaléka védekezik megszakítással?
Mi a nőgyógyászok véleménye a megszakításos közösülésről?
Mi az az ejaculatio praecox?
Miért nincsenek megbízató kutatások arról, hogy az előváladék tartalmaz-e spermát?
A megszakításos módszer megbízhatóbb, mint az óvszerhasználat?
A megszakítással védekező férfiak hány százaléka alkalmazza tökéletesen a módszert?
qgen: title: Születésszabályozás context: Bár egyesek a szexuális önmegtartóztatást, azaz minden szexuális tevékenység kerülését javasolják, a születésszabályozás vonatkozásában az absztinencia általában a vaginális közösüléstől való tartózkodást jelenti. A teljes önmegtartóztatás 100%-osan hatásos a terhesség megelőzésében, de még az önmegtartóztatásra törekedők sem tartják vissza magukat minden szexuális aktivitástól, illetve bizonyos csoportok esetében jelentős kockázatot jelent a beleegyezés nélküli szexuális aktusból eredő terhesség.

Kérdések:
Mennyire hatásos születésszabályozási módszer az absztinencia?
Mi számít absztinenciának a születésszabályozás terén?
Beleegyezés nélküli aktusból is lehet gyerek?
Milyen gyakori születésszabályozási módszer az önmegtartóztatás?
qgen: title: Születésszabályozás context: A kizárólag az absztinenciára korlátozott szexuális nevelés nem csökkenti a kamaszkori terhességek számát. Az Egyesült Államokban folytatott tanulmányok alapján a kamaszkori terhességek aránya nagyobb olyan diákok körében, akiket önmegtartóztatásra neveltek, mint azok körében, akik teljes körű szexuális felvilágosítást kaptak. Az egészségügyi hatóságok ezért azt javasolják, hogy az önmegtartóztatást, mint elsődleges születésszabályozási módszert választók, tartsanak kéznél egy másodlagos módszert is (mint például az óvszer vagy esemény utáni tabletta). Egyesek a penetráció nélküli szexet és az orális szexet is a születésszabályozási módszerek közé sorolják. Bár általánosságban véve ezek a módszerek alkalmasak a terhesség megelőzésére, azonban interfemorális szex (a férfi nemi szerv a nő combjai között) és hasonló szexuális pozíciók esetén – amikor a pénisz a vagina közelébe kerül (petting, anális szex) – szintén kialakulhat nem kívánt terhesség. Ilyenkor sperma kerülhet a vagina nyílása közelébe, és a síkosító váladékokon keresztül abba fel tud hatolni.

Kérdések:
Mi az az interfemorális szex?
A teljes körű szexuális felvilágosítás vagy az absztinenciára való nevelés hatékonyabb a kamaszkori terhességek megelőzésében?
Mit ajánlanak az egészségügyi hatóságok azoknak, akiknek az elsődleges fogamzásgátló módszere az önmegtartózatás?
Hogyan történhet megtermékenyülés petting során?
Miért nem hatékony az absztinenciára nevelés a kamaszkori terhességek megelőzésének kérdésében?
Mi az a petting?
qgen: title: Születésszabályozás context: 2009-es adatok szerint világszerte a házas és termékeny egyének körülbelül 60%-a él valamilyen születésszabályozási módszerrel. A különféle módszerek gyakorisága országonként igen változó. A fejlett világban a leggyakoribb módszer az óvszer és a szájon át szedett fogamzásgátló, míg Afrikában a szájon át szedett fogamzásgátlók, Latin-Amerikában és Ázsiában pedig a sterilizáció. A fejlődő országokban az összes alkalmazott születésszabályozási módszer 35%-ban női sterilizáció, 30% méhen belüli eszköz, 12% szájon át szedett fogamzásgátló, 11% óvszer, 4% pedig férfi sterilizáció.

Kérdések:
A világon a termékeny házasságban élők hány százaléka használ valamilyen fogamzásgátló módszert?
Mik a legnépszerűbb fogamzásgátlási módszerek a fejlett országokban?
Afrikában az óvszer a legnépszerűbb születésszabályozási eszköz?
Melyik kontinenseken számít a legnépszerűbb fogamzásgátlási módszernek a sterilizáció?
A fejlődő országokban a férfi vagy a női sterilizció gyakoribb?
A fejlődő országokban a fogamzásgátlási módszereket alkalmazóknak hány százaléka használ óvszert?
Miért a női sterilizáció a legnépszerűbb fogamzásgátlási módszer a fejlődő országokban?
A férfi vagy a női sterilizáció kockázatosabb?
A világ melyik részén használnak a legkevesebben óvszert?
qgen: title: Születésszabályozás context: Nyilvánvalóan szükséges a már meglévő születésszabályozási módszerek tökéletesítése, mivel a nem szándékosan teherbe esettek mintegy fele alkalmazott valamilyen fogamzásgátló módszert a teherbe esés idején. Jelenleg a meglévő fogamzásgátló módszerek módosításának számos változatán folynak kísérletek, ideértve a jobb minőségű női óvszer, a továbbfejlesztett diafragma, a kizárólag progesztogént tartalmazó tapasz és a tartós hatású progeszteront tartalmazó hüvelygyűrű kidolgozásán. Ez a hüvelygyűrű három-négy hónapig is hatékonyan működik, és jelenleg a világ néhány területén kapható.
Kutatások folynak a méhnyakon keresztül végezhető sterilizáció különböző módjainak kidolgozására is. Az egyik ilyen módszer során a méhbe quinacrine-t helyeznek, amely hegek kialakulásához és meddőséghez is vezet. Ámbár az eljárás olcsó és elvégzése nem igényel sebészeti tudást, hosszú távú mellékhatásai aggodalomra adnak okot. A hasonlóan működő, polidokanol elnevezésű anyag használatát szintén vizsgálják. A petevezetékbe helyezhető és ott megnövekvő, majd elzáródást okozó, Essure nevű eszköz használatát az Amerikai Egyesült Államokban 2002-ben elfogadták.

Kérdések:
Tökéletesek a rendelkezésre álló fogamzásgátlási módszerek?
Miért szükséges javítani a jelenleg elérhető fogamzásgátlási módszereken?
A nem tervezett terhességek mekkora hányada jött létre valamilyen születésszabályozó módszer használata ellenére?
Milyen születésszabályozási eszközök javítása van folyamatban jelenleg?
Mennyi ideig hatékony a tartós progeszteront tartalmazó hüvelygyűrű?
Hogyan kell elképzelni a quinacrine segítségével történő sterilizációt?
Mióta elfogadott az Essure nevű sterilizáló eszköz használata az USA-ban?
A quinacrine segítségével történő sterilizálás biztonságos?
Az Essure használata biztonságos?
Mikor találták ki, hogy a quinacrie-nel meddővé lehet tenni a nőket?
Melyik cégek gyártanak tartós hatású progeszteront tartalmazó hüvelygyűrűt?
A hüvelygyűrű okozhat trombózist?
qgen: title: Születésszabályozás context: A kiherélés vagy ivartalanítás, amely lényegében a szaporodó szervek egy részének eltávolítását jelenti, gyakori módszer a házi kedvencek születésszabályozására. Sok állatmenhely előírásszerűen megköveteli a sterilizálást, mivel ez rendszerint a befogadási megállapodás követelménye. Nagytestű állatoknál a műtéti beavatkozás neve kasztrálás. A vadállatok túlzott elszaporodásának kontrollálására – a vadászat alternatívájaként – szintén szóba kerül a születésszabályozás. A fogamzásgátló védőoltás alkalmazása több különböző állatpopulációnál is hatékonynak bizonyult.

Kérdések:
Mi az az ivartalanítás?
Hogy hívják nagytestű állatok esetén az ivartalanítást?
Volt már olyan, hogy állatoknak fogamzásgátló védőoltást adtak?
Milyen alternatívája lehet a vadászatnak, ha elszaporodik valamilyen állat?
Milyen hatóanyag van az állatoknak adott fogamzásgátló védőoltásban?
A hím vagy a nőstény állatokat ivartalanítják gyakrabban?
qgen: title: Sárga csillag context: A sárga csillag a Harmadik Birodalomban illetve az általa megszállt területeken – 1944–1945-ben Magyarországon is – a zsidók megjelölésére kötelezőleg bevezetett, a felsőruházaton viselt, textíliából készült jelvény volt. A sárga csillag konkrét formája területenként változott, de többnyire előírt volt a minimális 10×10 centiméteres méret, a hatágú, Dávid-csillagra emlékeztető forma, a sárga szín, és az, hogy jól láthatóan és nehezen eltávolíthatóan kellett viselni. Azokat a zsidókat, akik nem viseltek sárga csillagot, a pénzbírságtól a deportáláson keresztül a helyszíni agyonlövésig terjedő büntetések fenyegették. A sárga csillag megkönnyítette a náci hatóságok számára a zsidók azonosítását, a rájuk vonatkozó korlátozó szabályok betartatását, a jelvény viselésére kötelezett polgárok megalázását és elszigetelését.

Kérdések:
Miből készítették a sárga csillagot?
Hogyan kellett hordani a sárga csillagot?
Miért vezették be a sárga csillagot?
Miért kellett megjelölni a zsidókat?
Magyarországon mikor vezették be a sárga csillagot?
Megszállta-e Magyarországot a Harmadik Birodalom?
Mekkorának kellett lennie a sárga csillagnak?
Milyen korlátozó szabályok vonatkoztak a zsidókra?
Miért volt hasznos a sárga csillag bevezetése?
Mi történt azokkal a zsidókkal, akik nem viseltek sárga csillagot?
Mi az a deportálás?
Agyonlőhettek-e egy zsidót azért, mert nem viselt sárga csillagot?
Hogyan szigetelték el a zsidókat?
Hol kellett hordani a sárga csillagot?
qgen: title: Sárga csillag context: Hitler 1941. augusztus 20-án hagyta jóvá a sárga csillag németországi bevezetésére vonatkozó tervet. Goebbels propagandaminiszter szabad kezet kapott a részletek kidolgozására. A tervek nyomán kidolgozott rendelet 1941. szeptember 19-én lépett hatályba. Ettől fogva minden a nürnbergi törvények szerint zsidónak minősülő, hatévesnél idősebb polgár köteles volt hatágú sárga csillagot viselni. A Dávid-csillagra hasonlító sárga csillag közepén a héber írásra emlékeztető formájú latin betűkkel a német „Jude” (zsidó) szó állt. A csillagot az előírás szerint a külső ruházat bal oldali mellrészére kellett fixen felvarrni. A sárga csillagnak mindig jól láthatónak kellett lennie, és tilos volt azt eltakarni. Az a zsidó, aki nem viselt sárga csillagot, pénzbüntetésre, vagy akár internálásra (koncentrációs táborba zárásra) is számíthatott. A csillagokat a zsidó közösségeken keresztül osztották szét. Minden zsidó négy csillagot kapott, amelyekért darabonként 10 pfenniget kellett fizetni. A csillagok előállítására a Berliner Fahnenfabrik Geitel & Co. nevű cég kapott megbízást.

Kérdések:
Mikor vezették be a sárga csillagot Németországban?
Egy négyéves zsidó gyereknek kellett-e sárga csillagot viselnie?
Ki számított zsidónak a nürnbergi törvények szerint?
Igaz-e, hogy törvényben szabályozták, ki számít zsidónak?
Mit írtak a sárga csillag közepébe Németországban?
Hogy mondják a zsidót németül?
Miért volt tilos eltakarni a sárga csillagot?
Ki készítette Németországban a sárga csillagokat?
Ki dolgozta ki a sárga csillag németországi bevezetésének részleteit?
Milyen volt a németek sárga csillaga?
Mi várt arra a zsidóra, aki nem viselt sárga csillagot Németországban?
Mennyibe került a sárga csillag Németországban?
Miért vezették be Németországban a sárga csillagot?
Hány csillagot gyártott az ezzel megbízott német cég?
Miért pont sárga színű a sárga csillag?
qgen: title: Sárga csillag context: A sárga csillag viselése demoralizáló és megalázó volt a zsidók számára. Victor Klemperer filológus visszaemlékezése szerint: „1941. szeptember 19. Ettől a naptól fogva viselni kellett a zsidócsillagot, a hatágú Dávid-csillagot ábrázoló kis rongyot. A színe sárga volt, ami a mai napig is a kártevők és a karantén jele, és ami már a középkorban is a zsidók megkülönböztető színe volt. Az irigység színe ez és a vérbe keveredett epéé, a kerülendő rosszé. A sárga rongyon feketéllett a ‚zsidó‘ felirat, amit körbekeretezett a két egymásba tolt háromszög; a szót alkotó vastag nyomtatott betűk elszigeteltségükben és túlhangsúlyozottságukban a héber írásjeleket utánozták.”

Kérdések:
Mit utánoztak a zsidó felirat betűi a német sárga csillagon?
Héberül írták-e a német sárga csillagra a zsidó szót?
Mi a karantén jele?
Miért a sárga a karantén jele?
Mióta használják a sárga színt a zsidók megkülönböztetésére?
Milyen színnel írták a zsidó feliratot a sárga csillagra?
Mikortól kellett a zsdóknak sárga csillagot viselniük Németországban?
Hány ága van a Dávid-csillagnak?
Hány ágú a sárga csillag?
Zsidó volt-e Victor Klemperer?
Mi a címe Victor Klemperer visszaemlékezéseinek?
qgen: title: Sárga csillag context: A megalázáson túl a sárga csillag viselőit számos, a mindennapi életet megnehezítő vagy kellemetlenné tevő korlátozás is érintette. A fokozatosan bevezetett rendelkezések nyomán a sárga csillagot viselőknek tilos volt engedély nélkül elhagyni azt a helységet, ahol laktak; a „német vérű” (deutschblütig) polgároknak háromhavi elzárás terhe mellett megtiltották, hogy a zsidókkal nyilvános helyen barátkozzanak; a zsidóknak különleges engedély nélkül tilos volt a vonatokon és hajókon utazni, a városi tömegközlekedést pedig csak munkába járásra szabadott használni, és akkor is csak hét kilométernél nagyobb távolságra; tilos volt a telefonfülkék használata és korlátozták azokat az órákat is, amikor a sárga csillagot viselők a bevásárlásaikat intézhették.
A sárga csillag viselését előíró rendelet de facto hatályát vesztette, ahogy a szövetségesek elfoglalták a Német Birodalom területét. A formális visszavonásra a Szövetséges Ellenőrző Tanácsnak a nemzetiszocialista jogszabályokat semmissé nyilvánító 1. számú, 1945. szeptember 20-án kelt rendeletének keretében került sor.

Kérdések:
Milyen korlátozásokat vezettek be a német zsidóság számára?
Mikor vásárolhattak be a sárga csillagot viselők?
Mikor foglalták el a szövetségesek a Német Birodalmat?
Utazhatott-e a városi tömegközlekedéssel az a zsidó, aki bevásárolni indult?
Használhatta-e a városi tömegközlekedési eszközöket az a zsidó, aki a négy kilométerre eső munkahelyére akart eljutni?
Ki adhatott engedélyt a zsidóknak arra, hogy hajón utazzanak?
Mikor nyilvánították semmissé a sárga csillag viselését előíró rendeletet?
Ki nyilvánította semmissé a nemzetiszocialista jogszabályokat?
Milyen tiltás vonatkozott a "német vérű" polgárokra?
qgen: title: Sárga csillag context: Magyarországon az 1944. évi 1240. M. E. számú, a zsidók megkülönböztető jelzéséről szóló kormányrendelet írta elő a sárga csillag viselését a zsidók számára 1944. április 5-i hatállyal. A rendeletet Sztójay Döme újonnan kinevezett miniszterelnök írta alá. Az előírások szerinti megkülönböztető jelzés mérete legalább 10×10 centiméter volt, „kanárisárga” színe volt és hatágú csillagot formázott. A magyarországi zsidócsillagon nem állt felirat. A csillagot a felsőruha bal mellrészére kellett „könnyen el nem távolítható módon” felvarrni.
A sárga csillag viselésére köteleztek minden hat éven felüli polgárt, aki az 1941. évi XV. törvénycikk alapján zsidónak minősült. A rendelet hatálya alól mentesültek azok, akik az első világháborúban „az ellenség előtt tanúsított vitéz magatartásért” magas kitüntetést kaptak. Aki a rendelet ellenére nem viselt sárga csillagot, annak hat hónapig terjedő elzárás járt. A gyakorlatban a rendelkezés be nem tartásának sokkal súlyosabb következményei (deportálás, helyszíni kivégzés) is voltak.

Kérdések:
Magyarországon mikortól kellett a zsidóknak csillagot viselniük?
Ki rendelkezett Magyarországon a zsidók csillagviseléséről?
Megfelelt-e az előírásoknak egy 9 cm-es sárga csillag Magyarországon?
Milyen felirat volt a magyarországi sárga csillagon?
Hová kellett varrni a magyarországi zsidócsillagot?
Kiknek nem kellett sárga csillagot viselniük a magyar zsidók közül?
Milyen következményei voltak Magyarországon a gyakorlatban annak, ha egy zsidó nem hordott sárga csillagot?
A magyar előírások szerint milyen színűnek kellett lennie a zsidók megkülönböztetésére szolgáló csillagnak?
Ki készítette Magyarországon a zsidók számára a sárga csillagot?
Mikor nevezték ki Sztójay Dömét miniszterelnöknek?
Mikor jelent meg Magyarországon az 1944. évi 1240. M. E. számú kormányrendelet?
Miért kellett megkülönböztetni a zsidókat?
qgen: title: Sárga csillag context: Egy nappal a rendelet életbe lépése előtt, 1944. április 4-én egy újabb kormányrendelet jelent meg, amely bővítette a sárga csillag viselése alól mentesülő zsidók körét. Ennek értelmében mégsem kellett sárga csillagot viselniük azoknak a zsidónak minősülő személyeknek, akik keresztény felekezet lelkipásztorai, szerzetesei, diakónusai vagy diakonisszái voltak; mentesültek továbbá az első világháborúban „az ellenség előtt tanúsított vitéz magatartásért” magas kitüntetést kapott személyek házastársai, özvegyei és gyermekei valamint a második világháború hadiözvegyei és hadiárvái.

Kérdések:
Miért bővítették a sárga csillag viselése alól mentesülő zsidók körét?
Mikor bővítették a sárga csillag viselése alól mentesülő zsidók körét?
Kellett-e sárga csillagot hordani a második világháború hadiárváinak?
Mi szabályozta a sárga csillag viselése alól mentesülő zsidók körét?
Mentesültek-e a sárga csillag viselése alól a zsidó származású, de keresztény felekezethez tartozó szerzetesek?
qgen: title: Sárga csillag context: A sárga csillag viselésének legsúlyosabb következménye az volt, hogy a magyar és a megszálló német hatóságok elsősorban ennek alapján gyűjtötték össze a koncentrációs táborba deportált illetve munkaszolgálatra vezényelt személyeket. A sárga csillag viseléséhez kötődött azonban számos egyéb, a zsidók polgári jogait korlátozó intézkedés is a második világháború utolsó évében. A megkülönböztető jel bevezetését követő hónapokban az érintettek számára megtiltották a személygépkocsin, vonaton vagy hajón való utazást, a gyógyszertárak működtetését, vagyonukat összeírták és zár alá vették, őket magukat kényszertársbérletbe, a csillagos házakba költöztették, megtiltották számukra az értelmiségi munkák végzését, az egyenruha viselését, rádiókészülékeiket elkobozták, tőzsdetagságukat megszüntették, kitiltották őket a vendéglátó- és szórakozóhelyekről, napi két órára korlátozták a bevásárlásaikra rendelkezésre álló időt, továbbá a csillag viselésére kötelezett orvos nem kezelhetett nemzsidót.

Kérdések:
Milyen korlátozó intézkedéseket vezettek be Magyarországon a sárga csillagot viselők számára?
Vezethetett-e személyautót sárga csillagot viselő személy?
Vásárolhatott-e sárga csillagot viselő személy gyógyszertárban?
Milyen szabályt kellett betartania a csillag viselésére kötelezett orvosnak?
Kik vezényelték munkaszolgálatra a sárga csillagot viselőket?
Hol voltak a csillagos házak?
Mi történt a zsidók rádióival?
Mit jelent az, hogy zár alá vették a zsidók vagyonát?
Milyen értelmiségi munkákat nem végezhettek a zsidók?
qgen: title: Sárga csillag context: Lengyelországban röviddel az ország lerohanása után, a német fennhatóság alá került területen a katonai közigazgatás különböző helyi vezetőinek kezdeményezésére megindult a zsidók megjelölése. Elsőként Włocławek városparancsnoka, Fritz Kraemer SS-Oberführer rendelete el, hogy 1939. október 24-től a helyi zsidók felsőruházatukon tizenöt centiméteres sárga háromszöget vagy sárga csillagot viseljenek. November 18-án Krakkóban is hasonló rendelkezés látott napvilágot, december 1-től pedig Lengyelországnak a teljes németek által megszállt részén előírta egy november 23-án kiadott rendelet a kék Dávid-csillaggal hímzett fehér karszalag viselését a zsidók számára.

Kérdések:
Miről rendelkezett Fritz Kraemer?
Kik rohanták le Lengyelországot?
Ki volt Włocławek városparancsnoka 1939 októberében?
Hol kellett kék Dávid-csillaggal hímzett fehér karszalagot hordaniuk a zsidóknak?
Lengyelországban miért nem a sárga csillag viselését írták elő a zsidók számára?
Lengyelországnak mely területe került német fennhatóság alá?
qgen: title: Sárga csillag context: A megkülönböztető jel viselésének előírása a zsidók számára önmagában nem nemzetiszocialista eredetű, hanem sok évszázados múltra tekint vissza. Az első ilyen tárgyú feljegyzések a nyolcadik század közepéről származnak, amikor a szunnita iszlám tizenkettedik kalifája, II. Omár omajjád kalifa elrendelte a zsidók (és a keresztények) megkülönböztetését. 887-ben Szicília szaracén elöljárója előírta, hogy a zsidók a ruhájukon és házukon szamarat mintázó jelet viseljenek (a keresztények jele a sertés volt). Asz-Szálih Szálih egyiptomi szultán 1354-ben sárga színű megkülönböztető ruházat viselését írta elő a zsidóknak, akiknek a fürdőkben is megkülönböztető jelet kellett hordaniuk a nyakukban.

Kérdések:
Miért akarta megkülönböztetni II. Omár omajjád kalifa a keresztényeket?
Mikor rendelte el II. Omár omajjád kalifa a zsidók megkülönböztetését?
Mivel különböztette meg a zsidókat Szicília szaracén elöljárója?
Milyen jelet kellett viselniük a keresztényeknek 887-ben Szicíliában?
Járhattak-e fürdőbe a zsidók Asz-Szálih Szálih egyiptomi szultán uralkodása idején?
Milyen ruhát kellet hordaniuk a zsidóknak Asz-Szálih Szálih egyiptomi szultán uralkodása idején?
Miért a sárga színt választotta Asz-Szálih Szálih egyiptomi szultán a zsidók megkülönböztetésére?
Hol uralkodott II. Omár omajjád kalifa?
Miért kellett a házukat is megjelölniük a zsidóknak Szicíliában?
qgen: title: Sárga csillag context: Erdélyben Bethlen Gábor 1623. június 18-án kibocsátott rendelete engedte meg a zsidók letelepedését. Amellett hogy szabad vallásgyakorlatot és szabad kereskedelmet biztosított a zsidók számára, a más országokban szokásos „zsidójel” viselése alól is mentesítette őket. Ugyanakkor már 1650-ben a gyulafehérvári országgyűlés elrendelte, hogy a zsidók csak „zsidó” ruhában járhatnak.
A vallásszabadságot és jogegyenlőséget követelő felvilágosodás, majd az azt megvalósító alkotmányos polgári társadalmi berendezkedés térhódításával párhuzamosan fokozatosan megszűnt a zsidók külsődleges megjelölésének kötelezettsége. II. József 1791-ben törölte el ezeket az osztrák koronához tartozó országokban, és a francia forradalom nyomán az 1790-es években érvényüket vesztették a zsidók fizikai megkülönböztetését szolgáló rendeletek Franciaországban és Itáliában is.

Kérdések:
Milyen a "zsidó" ruha?
Hol telepedhettek le a zsidók Bethlen rendelete értelmében?
Bethlen rendelete szerint kellett-e megkülönböztető jelet viselniük a zsidóknak?
Milyen volt a más országokban szokásos „zsidójel” a 17. században?
Mit biztosított a zsidóknak Bethlen Gábor?
Mikor szűnt meg a zsidók megjelölése az osztrák koronához tartozó területeken?
Hogyan jelölték meg a zsidókat 1791 előtt az osztrák koronához tartozó országokban?
Mi hozta el a zsidók megkülönböztetésének eltörlését Franciaországban?
Mikor tartottak országgyűlést Gyulafehérváron?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: Technológiai szingularitásnak (röviden szingularitás vagy különösség) nevezzük a tudományos-fantasztikus irodalomban és a jövőkutatásban azt a lehetséges jövőbeli eseményt, amikor az emberfeletti intelligencia megjelenése miatt a technológiai fejlődés és a társadalmi változások felgyorsulnak, olyan módon és sebességgel változtatva meg a környezetet, amit a szingularitás előtt élők képtelenek felfogni vagy megbízhatóan megjósolni. Az esemény a nevét a fekete lyukak közelében létrejövő gravitációs szingularitás analógiájára kapta. A fekete lyukak közelében a jelenleg ismert fizikai modellünk használhatatlanná válik a végtelen nagy vagy nullához tartó mennyiségek megjelenése miatt. Ehhez hasonlóan a technológiai szingularitást megközelítve sem tudjuk az eseményeket előrejelezni jelenlegi jövőmodelljeinkkel.

Kérdések:
Mi az a technológiai szingularitás?
Mi történik, ha megjelenik az emberfeletti intelligencia?
Mi ihlette a technológiai szingularitás kifejezést?
Mit jelent a gravitációs szingularitás?
Miért használhatatlanok a fizikai modelljeink a fekete lyukak közelében?
Miben hasonlít a technológiai és a gravitációs szingularitás?
Ki jött rá arra, hogy létezik a gravitációs szingularitás?
Ki találta ki a technológiai szingularitás kifejezést?
Milyen jövőmodellek léteznek jelenleg?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: Az esemény következményeit Irving J. Good írta le először az 1960-as években bár a technológiai fejlődéshez kapcsolódóan a szingularitás kifejezést már Neumann János is használta az 1950-es években. A szingularitást Vernor Vinge tette ismertté az 1980-as években. Az esemény bekövetkezése és annak előrelátható időpontja vitatott. A jövőkutatók többnyire a 21. század ötödik évtizedére jósolják.
Mások, Raymond Kurzweillal az élükön, elméletükben a Moore-törvényt általánosították a technológiai fejlődésre egy exponenciális mintát látva az emberi történelemben. Kurzweil szerint ez az exponenciális folyamat jelenleg elképzelhetetlen technológiai fejlődéshez, majd végül egy szingularitáshoz fog vezetni a 21. században.

Kérdések:
Mikor jósolta meg valaki először, hogy mi történik, ha megjelenik az emberfeletti intelligencia?
Ki írta le először a szingularitás következményeit?
Mikor beszélt Neumann János a szingularitásról a technológiai fejlődéssel kapcsolatban?
Ki miatt vált ismertté a szingularitás?
Mikor fog bekövetkezni a szingularitás?
Raymond Kurzweilék hogyan modellezik a technológiai fejlődést?
Mi az a Moore-törvény?
Mivel foglalkozott Vernor Vinge?
Mikor született Irving J. Good?
A 21. században fog bekövetkezni a szingularitás?
Raymond Kurzweil angol?
Mikor vált közismert fogalommá a technológiai szingularitás?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: Legtöbben úgy hiszik, hogy a technológiai szingularitás fogalma a 20. század utolsó két évtizedéből származik, azonban az már több forrásban megjelent az 1950-es években:
„Az egyik beszélgetésünk a folyamatosan gyorsuló technológiai fejlődés körül forgott, ami lehetőséget adna egy szingularitásra a történelemben, amely után az ember története, ahogy jelenleg ismerjük, nem folytatódhatna.”
Ezt az idézetet a környezetéből kiragadva később többször Neumann Jánosnak tulajdonították valószínűleg Neumann ismertsége és befolyása miatt.
1965-ben egy statisztikus, I. J. Good leírt egy lehetséges jelenséget amely még közelebb áll a szingularitás mai jelentéséhez, mivel megemlíti az emberfeletti intelligenciák megjelenését:

Kérdések:
Milyen idézetet tulajdonítanak Neumann Jánosnak a szingularitással kapcsolatban?
Melyik évtizedben kezdtek el beszélni a technológiai szingularitásról?
Mikor írta le I. J. Good a szingularitás jelenségét?
Mi volt I. J. Good foglalkozása?
Ki beszélt először emberfeletti intelligenciákról a szingularitással kapcsolatban?
Miért hiszik azt az emberek, hogy a szingularitás fogalmát a XX. század utolsó két évtizedében találták ki?
Miről híres Neumann János?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: A technológiai szingularitás ma ismert fogalma a matematikus és író Vernor Vinge nevéhez fűződik. Vinge az 1980-as években kezdett beszélni a szingularitásról. Az első esszéje 1993-ban jelent meg Technológiai szingularitás címmel, ami azóta több jövőkutatással kapcsolatos és tudományos-fantasztikus írás témája lett.
A fent említett Vinge esszében találhatjuk meg a következő sokat idézett, szinte jelmondatnak tekinthető mondatot: „Harminc éven belül meglesznek a technológiai eszközeink az emberfeletti intelligencia létrehozásához. Nem sokkal ezután az emberiség kora véget ér.”
Vinge szingularitását gyakran úgy értik félre, hogy a szingularitás bekövetkeztekor a technológiai fejlődés üteme végtelen nagy lesz, mint egy matematikai szingularitásban. Valójában Vinge a kifejezést inkább fizikai, mint matematikai metaforaként használta: ahogy egyre jobban megközelítjük a szingularitást, modelljeink, amelyekkel a jövőt megjósolhatjuk, egyre bizonytalanabbakká válnak, hasonlóan ahhoz, ahogy a fizikai modelljeink egyre kevésbé lesznek használhatók, ha megpróbáljuk leírni a gravitációs szingularitásokat.

Kérdések:
Mivel foglalkozott Vernor Vinge?
Mikor jelent meg Vernor Vinge Technológiai szingularitás című esszéje?
Mi volt Vinge első szingularitással foglalkozó cikkének a címe?
Mi Vernor Vinge Technológiai szingularitás című művének műfaja?
Milyen félreértés övezi Vinge szingularitásfogalmát?
Vinge szerint mikorra állnak rendelkezésre azok az eszközök, amelyekkel emberfeletti intelligenciát lehet létrehozni?
Vinge szerint mi történik azután, hogy az emberiség létrehozza az emberfeletti intelligenciához szükséges technológiákat?
Mikor született Vernor Vinge?
Vernor Vinge él még?
Mi Vernor Vinge nemzetisége?
Mely tudományos-fantasztikus művek alapulnak Vinge 1993-as esszéjén?
Vernor Vinge szerint az emberfeletti intelligencia végezni fog az emberiséggel?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: Vinge szerint az emberfeletti intelligenciák, legyenek azok akár kibernetikailag javított emberi elmék, akár mesterséges intelligenciák, sokkal hatékonyabb módon fogják tudni javítani a saját elméjüket, mint az emberi intelligenciák, amelyek létrehozták őket. „Amikor az emberinél magasabb intelligenciák irányítják a fejlődést” - írja Vinge - „a fejlődés sokkal gyorsabbá válik.” Az önfejlesztő intelligenciák visszacsatolt hurkai rövid időn belül hatalmas technológiai fejlődést fognak eredményezni.

Kérdések:
Vinge szerint miben lesznek jobbak az emberfeletti intelligenciák az emberieknél?
Ha emberfeletti intelligenciák irányítják a fejlősdést, az felgyorsul vagy lelassul?
Vinge nyilatkozatai megbízhatóak?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: A Kurzweil által kibővített Moore-törvény által belátható, hogy az exponenciális tendencia egyaránt érvényes integrált áramkörökre, tranzisztorokra, vákuumcsövekre, relékre, és elektromechanikus számítógépekre.
A gyorsuló eredmények törvénye című, 2001-ben megjelent esszéjében Raymond Kurzweil a Moore-törvény általánosítását fogalmazta meg, amely sokak számára komoly érvet jelentett a szingularitás várható valószínű bekövetkezése mellett. A Moore-törvény egy exponenciális növekedési mintát ír le az integrált áramkörök összetettségében. Kurzweil ezt a mintát úgy bővítette ki, hogy az érvényes az integrált áramkörök megjelenése előtti és a jövőben megjelenő technológiákra egyaránt. Leírja, hogy amint egy technológia megközelíti a lehetőségei határait, egy új technológia jelenik meg, ami lehetővé teszi a folyamatosan gyorsuló fejlődést. Azt jósolja, hogy ahogy közelebb kerülünk a szingularitáshoz, ezek a paradigmaváltások egyre gyakoribbak lesznek. Kurzweil úgy hiszi, hogy a Moore-törvény által leírt exponenciális növekedés folytatódni fog az integrált áramkörök utáni technológiákban, és a folyamat végül a szingularitáshoz vezet."

Kérdések:
Ki bővítette ki a Moore-törvényt?
Milyen dolgokra vonatkozik a kibővített Moore-törvény?
Mi volt annak az esszének a címe, amelyben Kurzweil megfogalmazta a Moore-törvény kibővítését?
Mikor jelent meg A gyorsuló eredmények törvénye című esszé?
Ki írta A gyorsuló eredmények törvénye című esszét?
Miről szól A gyorsuló eredmények törvénye?
Mire vonatkozik a Moore-törvény?
Mire vonatkozik a Kurzweil által kibővített Moore-törvény?
Kurzweil szerint mi történik akkor, ha egy technológiát annyira kiaknázunk, amennyire csak lehetséges?
Az integrált áramköröket követő technológiákra érvényes lesz a Moore-törvény?
Mi az a Moore-törvény?
A kibővített Moore-törvény a szingularitás létrejötte mellett, vagy azellen érv?
Mikorra datálható a Moore-törvény létrejötte?
Mire használják az integrált áramköröket?
Hogyan működik egy integrált áramkör?
Hány esszét jelentetett meg Kurzweil?
Mi Raymond Kurzweil foglalkozása?
A kibővített Moore-törvény cáfolható?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: Kurzweil a nézeteit könyveiben: A spirituális gépek korá-ban és az A szingularitás küszöbén-ben fejti ki. Jóslatai eltérnek Vinge-étől, mivel szerinte a szingularitás fokozatosan fog bekövetkezni a teljes emberiség közreműködésével, Vinge szerint pedig egy önmagát nagyon gyorsan fejlesztő emberfeletti intelligencia lesz a kiváltó ok. A kétféle folyamatot gyakran a puha és kemény indulás kifejezésekkel különböztetik meg."
Az emberi képességekben mélyreható és drámai hirtelenségű változást eredményező szingularitás dátumát 2045-re teszem. Az abban az évben létrehozott nem biológiai intelligencia egymilliárdszor erősebb lesz, mint az emberiség teljes intelligenciája ma."

Kérdések:
Mit jelent a puha indulás?
Mi az a kemény indulás?
Ki írta A spirituális gépek kora című könyvet?
Kurzweil az emberiség intelligenciájánál hányszor erősebb mesterséges intelligenciát jósol 2045-re?
Mikorra jósolja Kurzweil a technológiai szingularitás bekövetkeztét?
Mivel mérhető a gépek intelligenciája?
Mikor jelent meg A spirituális gépek kora című könyv?
Ki alkotta meg a puha és a kemény indulás kifejezéseket?
qgen: title: Technológiai szingularitás context: Többen úgy tekintenek a szingularitásra mint a társadalom evolúciójának logikus következményére. Több szociológus és antropológus kutatja a társadalom és kultúra evolúcióját mozgató erőket. Néhányan, például Lewis H. Morgan, Leslie White és Gerhard Lenski többször megfogalmazták, hogy a technológiai fejlődés az emberi civilizáció legfőbb hajtóereje.
Morgan elképzelése a társadalmi evolúció három fő állapotáról (vadság, barbárság, civilizáció) felosztható technológiai mérföldkövekkel, mint a tűz használata, az íj használata, fazekasság a vad időszakban, állatok háziasítása, mezőgazdaság, fémművesség a barbár időszakban, a betűk és az írás megjelenése a civilizációs időszakban.

Kérdések:
Kik álltották azt, hogy főként a technológia fejlődése hajtja az emberi civilizációt?
Milyen technológiai vívmányokkal feleltethető meg a civilizáció korszaka Lewis H. Morgan szerint?
Lewis H. Morgan szerint hány fő állapota van a társadalmi evolúciónak?
Lewis H. Morgan szerint mik a társadalmi evolúció fő állapotai?
Mi Leslie White nemzetisége?
Hol született Gerhard Lenski?
qgen: title: Tibeti buddhizmus context: A tibeti buddhizmus elsősorban Tibet és a Himalája bizonyos területeinek (Nepál, Bhután és India) buddhista vallásos tanaira és szervezeti jellemzőire vonatkozik. Bhután állami vallása, de gyakorolják Mongóliában, valamint Oroszország (Kalmükföld, Burjátföld, Tuva) és Északkelet-Kína bizonyos területein is. A szövegeket (szentírásokat és magyarázó szövegeket) a Tibeti buddhista kánon tartalmazza, melynek nyelve a klasszikus tibeti nyelv, ezen területek spirituális nyelve.
A Tibetben gyakorolt buddhista irányzatot közkeletűen a mahájána buddhizmus vadzsrajána formájának tekintik, a buddhisták egyik jogart formázó rituális tárgya, a vadzsra után. Ez a villámlás szimbóluma, de gyakran gyémántnak is hívják, ezért az irányzat másik neve a „gyémánt út”. A tibeti buddhizmus azonban a személy fejlődésétől és tanulmányi előrehaladásától függően mindhárom fő buddhista irányzatot tanítja (mahájána, hínajána, vadzsrajána).
Nyugaton az irányzat lámaizmus néven is ismert, tanítóik, a lámák (más elnevezéssel rinpocsék) után. A lámák egymást követő sora személyük reinkarnációján, a számon tartott újjászületéseken (tibeti: tulku, mongol: kubilgán öröklési rend) alapul.

Kérdések:
Melyik országokban gyakorolják a tibeti buddhizmust?
Hol állami vallás a tibeti buddhizmus?
Milyen nyelven íródtak a tibeti buddhizmus szent szövegei?
Milyen alakú a vadzsra?
Mit jelképez a vadzsra?
Mik a buddhizmus irányzatai?
Mi a tibeti buddhizmus másik neve nyugaton?
Oroszországnak mely részein elterjedt a tibeti buddhizmus?
Mik azok a rinpocsék?
Mi az újjászületés tibetiül?
Hogy lehetséges, hogy Kínában is gyakorolják jelenleg a tibeti buddhizmust?
Hogy hívják a nem tibeti buddhizmust?
Hány ember gyakorolja a tibeti buddhizmust a világon?
A tibeti buddhisták jógáznak?
Hányszor születik újjá egy rinpocse?
qgen: title: Tibeti buddhizmus context: A tibeti diaszpóra számos nyugati országban elterjesztette a tibeti buddhizmust. Követőinek száma a becslések szerint tíz és húsz millió fő között van. Egyik legjelesebb képviselője a Nobel-békedíjas 14. dalai láma (Tendzin Gyaco). A vallási élet tibeti központja Lhászában van. Itt található a legfőbb vallási vezető rezidenciája, a Potala palota. A Magyarországnál mintegy 25-ször nagyobb Tibet ma Kína egyik tartománya, az 1950-es évekbeli kínai annexió következményeként. A dalai láma jelenleg Indiában él, emigrációban.

Kérdések:
Mi a tibeti buddhizmus elterjedésének az oka?
Hányan követik a tibeti buddhizmust?
Hogy hívják a 14. dalai lámát?
Milyen díjat kapott a 14. dalai láma?
Hol található a tibeti buddhizmus vallási központja?
Hogy hívják a tibeti buddhizmus vezetőjének a rezidenciáját?
Magyarország vagy Tibet nagyobb?
Tibet mekkora?
Melyik országhoz tartozik Tibet?
Mikor foglalta el Kína Tibetet?
Most hol lakik a dalai láma?
Tibet önálló ország?
Melyik országban gyakorolják a legtöbben a tibeti buddhizmust?
Miért annektálta Kína Tibetet?
Ki lakik most a Potala palotában?
Mikor kapott Nobel-békedíjat a dalai láma?
Miért kapott Nobel-békedíjat Tendzin Gyaco?
A tibetiek mekkora része emigrált a kínai annexiót követően?