edisnord/MILQA-question-generation huggingface dataset:
qgen: title: Duna context: A Duna Európa leghosszabb folyama az oroszországi Volga után. Németországban, a Fekete-erdőben ered két kis patak, a Breg és a Brigach összefolyásával Donaueschingennél, és innen délkeleti irányban 2850 kilométert tesz meg a Fekete-tengerig. Magyarország egész területe e folyam vízgyűjtőjén terül el, itteni főágának hossza 417 km, ezért az ország vízrajzának meghatározó alkotóeleme.
A folyó kialakulása a pliocén korban kezdődött el. A pliocén végén jutott el a Duna a Kisalföldig, ekkor a mai nyugat–kelet irány helyett észak–dél irányban folyt itt. Csak a pleisztocén korban alakult ki a kisalföldi szakasza. A folyó legfiatalabb része a Dobrudzsa nyugati oldalán található dél–észak irányú folyása, amely pusztán a pleisztocén kor végén jött létre.
Napjainkban fontos nemzetközi hajóút. A németországi Rajna–Majna–Duna-csatorna 1992-es megépítése óta részét képezi annak a 3500 km-es transzeurópai vízi útnak, amely az Északi-tenger melletti Rotterdamtól a Fekete-tenger melletti Sulináig ér. A Dunán szállított áruk össztömege 1987-ben elérte a 100 millió tonnát.

Kérdések:
Mi Európa második leghosszabb folyója?
Melyik országban található Európa leghosszabb folyama?
Hol ered a Duna?
Melyik két patak összefolyásától nevezzük a folyót Dunának?
Milyen hosszú a Duna?
Hová folyik a Duna?
Mekkora a Duna magyarországi szakasza?
Mikor kezdődött meg a Duna kialakulása?
Mikorra alakult ki a Duna mai folyása?
Mikor készült el a Rajna–Majna–Duna-csatorna?
Hol van a Rajna–Majna–Duna-csatorna építésével létrejött vízi út két végpontja?
Melyik két tengert köti össze a Magyarországon is átvezető transzeurópai hajóút?
Hová folyik a Volga?
Mekkora a Duna vízgyűjtője?
2020-ban mennyi árut szállítottak a Dunán?
Milyen hosszú a Rajna–Majna–Duna-csatorna?
Mekkora a Duna németországi szakasza?
qgen: title: Duna context: A 20. században a folyam felső szakaszán vízlépcsők sorát építették ki, ami megváltoztatta a folyó természetes vízjárását és gyakorlatilag megszüntette a hordalék alpi utánpótlását. A rendszer utolsó tagja a Szlovákiában felépített bősi vízlépcső. A Dunakanyar fölötti szakasz vízszintje folyamatosan csökken, ennek következtében pusztulnak a part menti élőhelyek. A legnagyobb veszély a Duna–Ipoly Nemzeti Park ártéri keményfaligeteit fenyegeti.
A Duna a világ „legnemzetközibb” folyója; 10 országon halad át, vízgyűjtő területe pedig 7 további országot érint. Több jelentős település is emelkedik a partjain, köztük négy jelenlegi főváros: Bécs, Pozsony, Budapest és Belgrád. A térség kulturális öröksége és természeti adottságai sok turistát vonzanak.

Kérdések:
Mikor építették a vízlépcsőket a Duna felső szakaszán?
Milyen hatással voltak a Dunára a vízlépcsők?
Hogyan változik az utóbbi időben a Duna vízszintje a Dunakanyar felett?
Milyen hatása van a Duna vízszintcsökkenésének?
Miért vannak veszélyben a Duna partján a keményfaligetek?
Hány országon folyik át a Duna?
Hány országra terjed ki a Duna vízgyűjtője?
Hány fővároson folyik keresztül a Duna?
Melyik országban található a bősi vízerőmű?
Mikor építették a bősi vízlépcsőt?
Melyik országokon folyik keresztül a Duna?
Vannak vízlépcsők a Duna középső szakaszán?
Melyik fővárosokat érinti a Duna?
Milyen gyorsan folyik a Duna?
Mi a bősi vízlépcső szlovák neve?
qgen: title: Duna context: A Duna neve az elfogadott álláspont szerint a protoindoeurópai nyelv *dānu szavából ered. E kifejezés tartalma a nyelvészek szerint folyó, folyóvíz stb. Az oszét nyelv don szava ugyanezt jelenti. Ismert legkorábbi nevei: Danubius, Danuvius, illetve Donav, Dunav.
Abajev vélekedése szerint a görögös Danoubios szó nem más, mint a szkíta *dānu (folyó) kifejezés bővített változata, „kiterjesztése”. A jeles nyelvész mindazonáltal nem részletezi, mi lehet, illetve mit jelenthet a szóban forgó görögös kifejezés bővítménye.
Isztrosz (Ἴστρος) – latinosan Ister – az Al-Duna egyik ókori elnevezése volt. A nyelvészek egyike-másika e nevet – mivel elsőként görög forrásokban bukkan fel – az ógörög nyelvből vezeti le. Mások ellenben kelta eredetűnek tartják, megint mások pedig a trákok nyelvét tartják forrásának.
A leginkább elfogadott nézet szerint az Isztrosz név a feltételezett, gyors, fürge jelentésű ős-indoeurópai *heisr- gyökre vezethető vissza. A bajor Isar, a cseh Jizera(wd), a francia Isère, valamint az olasz Isarco folyó neve vélhetően ugyanezen gyök származéka. E rokonsági körbe tartozik még a szláv eredetű Bisztra, Beszterce folyónév is.

Kérdések:
Honnan származik a Duna neve?
Mit jelent a Duna szó eredetileg?
Régen hogy nevezték a Dunát?
Mit hívtak Isternek?
Mi a közös az Isztrosz, Isar, Isarco, Beszterce nevekben?
Hogy van oszétul az, hogy folyó?
Honnan ered a Beszterce név?
Hogy hívják a szlávok a Dunát?
Finnugor eredetű a Duna szó?
Miért van sok neve a Dunának?
Hány neve van a Dunának?
Ki nevezte el a Dunát?
Ki volt Abajev?
Hol a Duna forrása?
Mit jelentett eredetileg az Ister folyónév?
qgen: title: Duna context: Az Al-Duna másik ókori neve a trákok és a frígek nyelvén – görög köntösben – Matoasz (Ματόας). Görög források – Dionüsziosz o Periegetesz és Sztephanosz Büzantiosz – jelentését is megadják: iszapos (ἄσιος). Kretschmer ennek ellenére – egy kézirat eltérően lebetűzött szavára hivatkozva – a szerencsés (αἴσιος) értelmezés mellett kardoskodik.
A Duna elnevezése különböző nyelveken: bolgár nyelven Дунав (Dunav), horvátul Dunav, latin nyelven Danubius vagy Danuvius, németül Donau, románul Dunărea, szerbül Дунав (Dunav), szlovákul Dunaj, szlovén nyelven Donava, ukrán nyelven Дунáй (Dunáj, Dunay), mai görög nyelven Δούναβης (Dunávisz).

Kérdések:
Mi volt az Al-Duna neve az ókorban?
Mit jelenthetett a Duna fríg neve?
Milyen nyelveken Dunav a Duna neve?
Hogy van románul az, hogy Duna?
A szlovének hogy nevezik a Dunát?
Mit jelent az, hogy Duna?
Mit jelent az magyarul, hogy Danubius?
Németül Danube a Duna neve?
Mióta hívják a Dunát Dunának?
Ki nevezte el a Dunát Dunának?
A Duna folyik görög területen?
qgen: title: Duna context: A mediterrán világban az i. e. 4. századtól egészen Augustus koráig tartotta magát a Duna bifurkációjának gondolata, azaz hogy a folyó két ágra oszlik és az egyik az Adriai-tengerbe, a másik a Fekete-tengerbe ömlik.
Az ókori görögök számára is hamar fontos kereskedelmi út lett az akkori nevén: Istros, elsősorban alsó szakasza. A Duna-delta környékén az i. e. 8. században jelentek meg az első gyarmatosítók és alapítottak városokat. Mondák alapján az i. e. 7. században, a Fekete-tenger irányából egészen a Vaskapuig felvitorláztak, ahol nem kockáztatták a sziklás, erős sodrású folyószakaszon való továbbhaladást, és visszafordultak. A későbbiekben a trákok foglalták el ezt a szakaszt, a görögöktől elvágva a kereskedelem lehetőségét. Közben a folyó felső részén nagyban elterjedt a La Tène-kultúra.

Kérdések:
Mi az a bifurkáció?
Mikor gondolták azt, hogy a Duna két tengerbe ömlik?
Mikor alapították az első városokat a Duna-deltában?
Kik vitorláztak fel a Vaskapuig a Dunán az i.e. 7. században a mondák szerint?
Melyik nép foglalta el az al-dunai régiót a görögök után?
Hol terjedt el a La Tène-kultúra?
Melyik tengerbe ömlik a Duna?
Milyen volt a Duna medre a Vaskapunál az ókorban?
Kik alapították a Duna torkolata közelében az első városokat?
Honnan tudjuk, meddig hajóztak fel a görögök a Dunán?
Miből gondolták az őkorban, hogy a Duna két tengerbe ömlik?
Hány várost alapítottak a görögök a Duna mentén?
Melyik volt a legjelentősebb görög város a Duna deltájában?
A mondák szerint miért hajóztak fel a görögök a Dunán?
Hogyan foglalták el a trákok a Duna alsó szakaszát?
qgen: title: Duna context: A rómaiak i. e. 29 és 10 között foglalták el a Duna jobb partját. A későbbiekben a folyó (legfelső szakaszát leszámítva) részét képezte a Birodalom természetes határának, amely körül erődök és hadivárosok jöttek létre, a barbár népek ellen való védekezés céljából. Ilyen jelentős erődvárosok voltak Castra Regina (Regensburg), Lauriacum (Linz), Vindobona (Bécs), Aquincum (Budapest), Singidunum (Belgrád) és Novae (Rusze). Az első hidakat is a rómaiak építették a Dunán, a hídfők romjai a folyón több helyen is fellelhetők. 106-ban Szörényvárnál a Dunán átkelve Dacia provinciát is elfoglalták a rómaiak, ahol értékes aranybányákat találtak, ám mivel a terület természetes határral nem rendelkezett, védelme nehézkes volt, így 271-ben a gótok foglalhatták el.
A Duna a Római Birodalom kereskedelmében is fontos szerepet töltött be. A folyókörnyéki provinciák, elsősorban Pannónia, így komoly jelentőségre tettek szert, egyre nagyobb befolyást gyakoroltak a római politikára.

Kérdések:
Mikor foglalták el a rómaiak a Duna menti területeket?
Mi volt a Duna fő funkciója a Római Birodalomban?
Miért építettek a rómaiak erődöket a Duna partjára?
Melyik mai városok helyén voltak a legjelentősebb római erődvárosok?
Hol találhatók Castra Regina római város romjai?
Mi volt Linz neve a rómaiak idején?
Hogy nevezték a Bécs helyén álló római várost?
A szerb főváros helyén álló római városnak mi volt a neve?
Mikor épültek az első hidak a Dunán?
Mikor kezdték meg a Duna bal partjának meghódítását a rómaiak?
Hogy nevezték a rómaiak a Duna bal partján levő tartományukat?
Hány évig létezett Dacia provincia?
Hol építették a rómaiak az első hidat a Dunán?
Mikor alapították Belgrádot?
Hol találtak gyémántbányákat a rómaiak?
Miért Szörényvárnál keltek át a rómaiak a Dunán?
Ki volt a római császár Pannónia provincia megalapításakor?
qgen: title: Duna context: Míg a felső szakaszon az élet egyre inkább pezsgésnek indult, az alsó vidékeken az oszmán törökök kezdtek portyázni. Az oszmánok ellen több hadjáratot is indítottak a magyar királyok. Az első ilyen csatát Zsigmond vívta 1396-ban, majd Hunyadi János jutott el a Duna mentén egészen Várnáig a hosszú hadjárat során. Ám a törökök lényegében folyamatosan hatoltak a folyón felfelé: 1451-ben Szendrőt, 1456-ban, majd 1521-ben Nándorfehérvárt, 1526-ban Budát, 1529-ben Bécset ostromolták meg. Birodalmuk a 16. század közepére egészen Esztergomig terjedt ki. Az általuk megszállt és kipusztított területek és a nyugati országok közötti kereskedelem nagyrészt megszűnt, ám mindez nem volt igaz a Duna mentén, ahova a leigázott vidékek keresztény kulturális élete koncentrálódott.
A 17. század végén indult meg a török ellenőrzés alatt lévő területek visszafoglalása, amely elsőként a magyar Duna környék reokkupációját jelentette. Erre az időszakra jellemző, hogy a felszabadult Duna mentét – a kiirtott magyarság után – délszlávok népesítették be. Az oszmán fennhatóság megszűnése egyet jelentett a dunai hajózás jelentős fellendülésével is.

Kérdések:
Mikor támadták meg a magyarok először a törököket?
Meddig jutottak el a magyarok lefelé a Duna mentén?
Mikor ostromolták meg a törökök Bécset először?
Mikor került török kézre Nándorfehérvár?
=4. Mikor került török kézre a későbbi Belgrád?
Melyik jelentős várost ostromolták a törökök a Duna mentén 1456-ban?
Mikor kezdték kiszorítani a törököket Közép-Európából?
Kik telepedtek le a Duna mentén a törökök magyarországi kiűzése után?
Milyen hatása volt a törökök kiűzésének a Dunára?
Ki vezette a magyarok várnai hadjáratát?
Harcolt Zsigmond magyar király a törökök ellen?
A török birodalom népei kereskedtek a nyugati országokkal?
Miért foglalták el a törökök a Duna menti területeket?
Ki vezette a törökök Szendrő elleni ostromát?
Hogyan érkeztek a délszlávok Magyarországra?
Miért támadta meg Zsigmond magyar király a törököket?
Hová vezetett Hunyadi János rövid hadjárata?
qgen: title: Duna context: A Duna jelenlegi vízgyűjtőterülete földtanilag nagyon változatos egységeket fog át. Ezen egységek a földtörténeti múltban folyamatosan fejlődtek, és ennek megfelelően ősvízrajzuk állandó változáson esett át. Az egykori vízgyűjtők a jelenlegi vízgyűjtőknek vagy részvízgyűjtőknek csak részben feleltethetők meg, ezért az ősföldrajzi rekonstrukciókban a jelenlegi Dunát, illetve vízgyűjtőjét szakaszokra érdemes bontani, és az egykori részvízgyűjtőknek szokás megfeleltetni, és gyakran a jelenlegi mellékfolyók medencéi felelnek meg a Duna jelenlegi részvízgyűjtőinek.
A Duna felső folyásáról a mai értelemben először akkor beszélhetünk, amikor a Keleti-Alpok és a Molassz-medence vizeit az adott ősfolyó először keleti irányba vezette le. Erre azonban még jó ideig várnunk kell.

Kérdések:
Földtani értelemben milyen a Duna mai vízgyűjtőterülete?
Mikor alakult ki a Duna mai felső szakasza?
Az ős-Duna ugyanarra folyt, mint a mai folyó?
Milyen irányba folyik a Duna a Keleti-Alpokból?
Mikor alakult ki a Duna mai vonala?
Pontosan hol helyezkedett el a Molassz-medence?
Hol folyik a Duna nyugat felé?
Merre folyt az ős-Duna a Molassz-medencéből?
qgen: title: Duna context: Az üledékek részletes származásvizsgálata alapján állíthatjuk, hogy a Keleti-Alpok területén a harmadkor elején – az Északi-Mészkőalpok nyugati nyúlványainak kivételével, mely már akkor is hegyvidéki jellegű volt – jórészt dombos területek húzódtak, az egykori folyók hordalékszállítása jellemzően délről északra irányult. A kristályos magashegység kőzetei ezen időszakban más földtani egységek alatt eltemetve helyezkedtek el. A mai folyók közül valószínűsíthetően csak az Inn volt hasonlatos a mai folyásához, mivel ezt a vonalat egy hosszabb ideje aktív földtani törésvonal, az Északi-Mészkőalpok egy peremtörése jelöli ki. A folyók ez idő tájt a Molassz-tengerbe ömlöttek (ami a mai Bajor-, azaz Molassz-medencének felel meg) kialakítva a saját törmelékkúpjaikat. Az igazi főfolyó kialakulásáról azonban csak a hegységek előterében húzódó a tengeröblök lassú feltöltése következtében létrejött tengervisszahúzódáskor (ún. regresszió), a miocén időszakában lehetett szó. Ekkoriban a Keleti-Alpok vizeit elvezető főfolyó még nyugati irányba folyt.
A Mura, a Dráva, a Morva és a Vág kialakulása is jóval megelőzte a mai Duna mint főfolyó létrejöttét.

Kérdések:
Honnan tudjuk, hogy a harmadkor elején a Keleti-Alpok dombos terület volt?
Merre folytak a folyók a harmadkor elején a Keleti-Alpok területén?
Hol folyik az Inn?
Melyik folyó folyt nagyjából a mai medrében a mai Ausztria területén a harmadkor elején?
Hol van pontosan a Molassz-medence?
Mikor alakult ki a Duna őse?
Mi a regresszió a földtörténetben?
Merre folyt a Duna őse az Alpok vidékén a miocénban?
Melyik folyó alakult ki előbb, a Duna vagy a Dráva?
Melyik folyó alakult ki legkésőbb a Mura, a Morva és a Duna közül?
Mikor alakult ki a Duna mai vonala?
Miért folyt nyugatra a Duna a miocénban?
Honnan kapta a nevét a Molassz-medence?
Miért alakult ki előbb a Vág, mint a Duna?
A harmadkor elején hol voltak a legmagasabb részek a mai Keleti-Alpok területén?
Hol helyezkedtek el a mai Keleti-Alpok kristályos kőzetei a harmadidőszakban?
Hol kezdődik az Inn vonalát kijelölő törésvonal?
qgen: title: Duna context: Maga a Duna a pliocén korban kezdett létrejönni. A Nyugati-Alpok vizein táplálkozó Ősduna a Bajor-medence feltöltése után indult meg mai útján. Feltételezhetően valamikori vízgyűjtő területe jóval nagyobb lehetett a mainál. Erről árulkodnak a már kiszáradt völgyek a Sváb-Alb déli vonulatain. Az azóta kialakult mélyebben fekvő Rajna a Duna forrásterületéről nagy mennyiségű vizet szállított és szállít ma is el. Mivel a hegység itt nagyrészt porózus mészkőből áll, rengeteg földalatti búvópatak szállítja a Duna forrásterületéről a vizet inkább a Rajna felé. Két nagy víznyelő található a Sváb-Alb hegységben, amelyeket „Dunai Víznyelőnek” (németül: Donauversickerungnak) hívnak. Az ide folyó víz szárazabb nyári napokon teljes mértékben elszivárog és nagyrészt Németország legbővizűbb forrásán az Aachtopfon keresztül a Rajnába torkollik, csak a maradék halad a Duna felé. Mivel a lefolyó hatalmas vízmennyiség lassan, de biztosan koptatja a mészkövet, geológusok jóslása szerint a Duna legfelső folyása egy nap teljesen eltűnik, és minden vizét a Rajna gyűjti be majd.

Kérdések:
Mikor kezdett kialakulni a Duna?
Miből gondoljuk, hogy a Duna vízgyűjtóje régen nagyobb lehetett?
Melyik folyó lopja a Duna vizét?
Hogyan folyik a víz a Rajnába a Duna vízgyűjtőjéről?
Hol alakultak ki a Duna vizét a Rajnába szállító búvópatakok?
Hogy hívják németül azokat a helyeket, ahol a Duna vize eltűnik a mederből?
Ki tud száradni a Duna medre valahol?
Hol bukkan felszínre a Duna víznyelőkben elszivárgott vizének jó része?
Mi lesz a Duna felső folyásának sorsa a geológusok szerint?
Melyik Németország legbővizűbb forrása?
Mikor fordult a Duna a mai folyásirányba az Alpokban?
Az Ős-Duna vízgyűjtője nagyobb volt a mai folyam vízgyűjtőjénél?
Évente hány köbméter vizet vezet el a Rajna a Duna vízgyűjtőjéről?
Miért oldja a Duna vize a mészkövet?
Hány forrása van a Rajnának?
Hány forrása van a Dunának?
Miért száradtak ki a Sváb-Alb déli völgyei?
qgen: title: Duna context: A Duna alsóbb szakaszai a medencék folyamatos feltöltésével jöhettek létre. A pliocén végén jutott el a Duna a Kisalföldig. Ekkor a mai nyugat–kelet irány helyett észak–dél irányban folyt itt a folyó, és az akkor mélyebben fekvő Dráva-Száva-köze felé folyva nagyjából a mai Dráva medrét érhette el. Csak a pleisztocén korban alakult ki a kisalföldi folyása.
A folyó legfiatalabb szakasza a Dobrudzsa nyugati oldalán található dél–észak irányú folyása, amely pusztán a pleisztocén kor végén alakult ki. Ekkor érte el a Fekete-tengert a Duna. A holocénben az Al-Duna északi és a Duna-delta kialakítását végezte a folyó. A Duna mai napig évi mintegy öt méterrel a tenger belseje felé „nyomja” a szárazföldet.

Kérdések:
Hogy jöttek létre a Duna alsó szakaszai?
Mikor érte el a Duna a mai Magyarország területét?
Merre folyt eleinte a Kisalföldön a Duna?
Mikor alakult ki a Kisalföldön a Duna mai medre?
Melyik földtörténeti kor volt előbb, a pleisztocén vagy a pliocén?
Hol található a Duna legfiatalabb szakasza?
Mikor ért el a Duna a mai Fekete-tengerig?
Melyik földtörténeti kor volt később, a holocén vagy a pleisztocén?
Évente mennyivel nő a szárazföld a Duna torkolatában?
Hová folyik a Duna?
Milyen torkolata van a Dunának?
Érinti a Duna Dobrudzsát?
Miért nem a mai irányba folyt a Duna a pliocénban?
Mikor alakult ki a Duna mai vonala Magyarországon?
Milyen hordalékot szállít a Duna a Fekete-tengerbe?
Milyen folyók folynak Dobrudzsában?
Hogyan alakította ki a Duna a torkolatát?
qgen: title: Duna context: A Duna tájformáló szerepe kettős, épít és pusztít is. A rombolás elsősorban a gyorsabb folyású, hegyi szakaszokon, míg az építés a lassabb folyású, alföldi részeken jellemző. A pusztítás mértéke függ a folyó sebességétől, így a nagy sodrású helyeken komoly mértéket ölthet, míg a kevésbé gyors folyásoknál szinte elenyésző. A folyó állandóan koptatja és mélyíti medrét. A keményebb kőzetek koptatása jóval hosszabb időt vesz igénybe, mint a puháké, ezért a Duna jellemző geológiai képződményei a sziklák, amelyek a puhább kőzetből visszamaradt, keményebb kövek. A Dunán több helyen is találni sziklás szakaszokat, ahol ezek a képződmények meglehetősen gyakoriak. Ezek közül a legismertebbek a Passau feletti, az aschahi, a Grein és Stunden közötti, valamint a vaskapui szakaszok. Magyarországon kisebb számban Nyergesújfalunál, Dömös és Nagymaros között, valamint Budafoknál találni sziklákat.

Kérdések:
Hogyan formálja a Duna a tájat?
A Duna melyik szakaszain pusztítja a folyó a talajt?
Mitől függ egy folyó pusztító ereje?
Hogyan pusztítja a Duna a medrét?
Hogyan keletkeztek a Dunában a sziklák?
Hol vannak a Dunán sziklás szakaszok?
Hol vannak a legnagyobb sziklák a Dunában Magyarországon?
Mit épít a Duna a lassabb szakaszokon?
qgen: title: Duna context: Lassú folyású szakaszain épít hordalékának lerakásával; a lerakott hordalékhalmot hordalékkúpnak nevezik. A Kisalföld és a Margit-sziget a Duna hordalékkúpja. illetve a Duna-delta (elsősorban a Kilia-ág) területén a turzások. A hordalék a felső szakaszon még igen nagy méreteket, lejjebb már csak porszemnyi nagyságot vehet fel. Ugyanis, amikor lelassul, akkor a folyó először a nagyobb, majd az egyre kisebb darabokat hagyja el (kövek, kavicsok, homok, finom por). Ha a vízszint hirtelen apadásnak indul, a Dunán jellemzően ideiglenes zátonyok alakulnak ki. Ha ismét megnő a vízmennyiség, akkor a folyó újra tovább tudja szállítani hordalékát, a zátonyok eltűnnek. Jellemzően zátonyos rész a Duna Rajka és Gönyű közötti szakasza, ahol a Bős–nagymarosi vízlépcső megépítésével a hasonló képződmények még nagyobb számban elszaporodtak. A Duna különleges képződményei az al-dunai sellők, amelyek a mederfenék kisebb-nagyobb kitüremkedéseit jelentik. Egyre kisebb számban, de még jellemzőek a Duna mentén a mocsarak, amelyek lerakott hordalékkúpokon alakultak ki. Ezekből a legnagyobbak Bajorországban, a Hanság és a Duna-delta területén találhatók.

Kérdések:
Mi történik a hordalékkal a Duna lassú folyású szakaszain?
Mi az a hordalékkúp?
Hogyan változik a Duna hordalékának szemcsemérete a torkolat felé haladva?
Hogy nevezzük a különböző szemcseméretű folyami hordalékokat?
Mikor alakulnak ki a Dunában ideiglenes zátonyok?
Mi történik az ideiglenes zátonyokkal áradáskor?
Hol vannak zátonyos szakaszok a Duna magyarországi szakaszán?
Hol vannak a legnagyobb mocsarak a Duna mentén?
Mi az a Kilia-ág?
A Dunának deltatorkolata van?
Miért lassul le a Duna az alsóbb szakaszokon?
Milyen állatok élnek a dunai mocsarakban?
Milyen szemcseméretű hordalékot rak le a Duna Bajorországban?
Mikor alakult ki a Margit-sziget?
Hány sziget van Rajka és Gönyű között a Dunán?
qgen: title: Duna context: A Duna holtágai és lassabb – elsősorban alsó – folyásai növényi planktonban gazdagok. A gyorsabb folyószakaszokon ezek az élőlények ritkák, mivel a folyó sodrása magával ragadja őket. Több ilyen egysejtű planktont kovapáncél véd. Ezek a zöldmoszatok nyáron, lassan áramló vizekben elszaporodva zöldre festik a vizet. Az úszó plankton mellett elsősorban a partközeli aljzaton is találni egyszerű növényi és bakteriális képződményeket: elsősorban prokarióta kékmoszatokat és eukarióta zöldmoszatokat. A planktonszervezetek sok szerepet töltenek be, egyrészt a tápláléklánc legalsó fokán az állatoknak táplálékul szolgálnak, másrészt az ember által okozott szennyezések elbontására is kiválóan alkalmasak.
A vízben magasabb rendű növényi fajok is helyt kapnak. Elsősorban a lassabb folyásoknál és a holtágakban nagy mennyiségű hínártársulásokat találni. Ezen társulások legjellemzőbb fajai a rucaöröm, a békalencse, a tündérrózsa, a sulyom és a ritka vízidara.

Kérdések:
Hol találunk sok növényi planktont a Dunában?
Miért nincs sok növényi plankton a Duna gyorsabb szakaszain?
Miért lesz zöld a Duna vize?
Mikor válik zölddé a Duna vize?
Hol vannak a Dunában kék- és zöldmoszatok?
Milyen szerepet töltenek be a moszatok a táplálékláncban?
Hol él hínár a Dunában?
Mik a dunai hínártársulások legjellemzőbb fajai?
A Dunában él sulyom?
Lehet a Duna vize zöld?
Él a Dunában állati plankton?
Milyen színű a dunai tündérrózsa virága?
Milyen állatok fogyasztják a növényi planktont a Dunában?
A békák szeretik a békalencsét?
Hogy néz ki a vízidara?
qgen: title: Duna context: A partoknál, az alsó szakaszon jellemzőek a nádasok, ahol a nád mellett gyékény is, kijjebb sás fajok találhatók. A gyorsabb folyású szakaszoknál a nád helyett egyből füzes cserjés található a folyó mellett. A távolabb található ligetben a magasabb termetű fehér fűz, fehér és fekete nyár jellemző. Végül, a kissé szárazabb, de állandó vízellátással rendelkező területeken a Dunára nagyban jellemző „galériaerdők” jönnek létre, ahol a kocsányos tölgy, a mocsártölgy, a szil- és a kőrisfa mellett több kúszónövény, így iszalag, vadszőlő és komló jellemző.
A folyótól távolabb eső holtágakban láperdő társulások jönnek létre. Itt a legjellemzőbb fa az enyves éger, az aljnövényzetben pedig mohák és harasztok jellemzők. A dunai holtágak védett növényfaja a lápi csalán. A néha vízzel elárasztott területeken további efemernövények sokasága éli gyors életét. Ilyenek az apró csetkáka, az iszapkáka, az iszaprojt, a csomós palka, a barna palka, a vörös libatop, az iszapgyopár, az erdei kányafű, a vándorveronika és különböző májmoha fajok.

Kérdések:
Milyen növények élnek a Duna partján?
Hol él a lápi csalán?
Mik azok az efemer növények?
Hol vannak láperdők?
Milyen fa él a láperdőkben?
Hol élnek a mohák?
A Duna melyik szakaszán van nád?
A Dunánál van gyékény?
Hol vannak gelériaerdők?
Mik a kúszónövények?
Mit jelent az, hogy galériaerdő?
Miért vannak fák a Duna mellett?
Milyen bokrok élnek a láperdőben?
Milyen növények nőnek a szigeteken?
Mi a galéraierdők legtipikusabb növénye?
qgen: title: Duna context: A 19. században a folyamszabályozás drasztikusan átalakította a középső és az alsó szakasz ökológiai rendszereit (alapvetően a mellékvizekét). A mellékfolyók (főleg a Tisza) számos kanyarját levágták, a medrét gátak közé zárták. Mind a mellékfolyók, mind a Duna partját sok helyen kikövezték, a szigetek egy részét kőgáttal leválasztották a mederről. Az így elzárt mellékágakban megszűnt a víz folyamatos áramlása, felgyorsult azok feltöltődése. Az egykori, összefüggő galériaerdőnek csak roncsai maradtak fenn. A Vaskapunál a folyó hajózhatóságát javították. A szabályozásokkal egyre nagyobb területet árvízmentesítettek, és ennek következtében az eredeti mederben a töltések magasításával egyre nagyobb víztömegeket kellett átbocsátani. A leülepedő hordalék sokkal keskenyebb, ráadásul állandó helyzetű ártéren terült szét, illetve a mederben rakódott le, tehát miközben a szabályozott folyókon megritkultak az árvizek, korábban nem tapasztalt vízmennyiségek és főleg vízállások jelentek meg, veszélyeztetve olyan területeket is, amelyeket korábban nem érintett az árvíz.

Kérdések:
A Duna mely szakaszait érintette leginkább a folyószabályozás a 19. században?
Hogyan szabályozták a Tiszát a 19. században?
A Duna a Tisza mellékfolyója?
Mi történik, ha egy folyómedret kőgáttal lezárnak?
Milyen beavatkozásokat végeztek a 19. században a Vaskapunál?
Hogyan választottak le egyes szigeteket a Duna medréről a folyamszabályozás során?
Hogyan hatott a Duna vízrendszerében a folyószabályozás a galériaerdőkre?
Milyen hatása volt a Duna árterére a folyamszabályozásnak?
Milyen hatása van a gátaknak a folyó által szállított hordalékra?
Hogy hatott a folyószabályozás az árvizek gyakoriságára?
Miért zárták el kőgáttal egyes szigeteknél a medret a folyószabályozás során?
Milyen módszerrel vágták át a folyókanyarulatokat?
Miért pusztultak el a galériaerdők a folyószabályozás következtében?
A Duna hány mellékfolyóját szabályozták a 19. században?
Hány sziget szűnt meg a Dunán a szabályozás hatására?
qgen: title: Duna context: A 20. században a folyam fölső (ausztriai) szakaszán vízlépcsők sorát építették ki, teljesen megváltoztatva ezzel a folyó természetes vízjárását és gyakorlatilag megszüntetve a hordalék alpi utánpótlását. A rendszer utolsó tagja a Szlovákiában felépített bősi vízlépcső, aminek üzemvízcsatornája Szapnál torkollik a Duna főmedrébe. Mivel a mederbe visszaengedett vízben gyakorlatilag nincs hordalék, a folyam a Szap alatti szakaszon a mederből gyűjt magának hordalékot: a meder mélyülése mára túllépte a 12 métert. A Dunakanyar fölötti szakaszon a folyó – és ezzel a talajvíz – szintje fokozatosan csökken, a part menti élőhelyek pusztulnak, hogy idővel más ökológiai rendszereknek adják át helyüket. A legnagyobb veszély a Duna–Ipoly Nemzeti Park ártéri keményfaligeteit fenyegeti.
1972-ben, a Vaskapu-vízierőmű gátjának elkészülte után, Ada Kaleh 1,7 km × 0,4-0,5 km méretű szigetét vízzel áraszották el. Az azelőtt törökök által lakott sziget hol osztrák–magyar, hol török fennhatóság után 1913-ban Magyarország része lett, de 1923-tól, így az elárasztásakor is, Romániához tartozott.

Kérdések:
Melyik országban van számos vízlépcső a Dunán?
Mikor építették az osztrák vízlépcsőket a Dunára?
Milyen következményekkel járt a Dunára a felső szakaszi vízlépcsők kiépítése?
Melyik a Duna felső szakaszán épített vízlépcsősor utolsó tagja?
Hol folyik be a bősi vízerőmű üzemvízcsatornája a Dunába?
Hogyan változik a Duna medre a vízlépcsők alatti szakaszon?
Miért mélyül a Duna medre a vízerőművek alatt?
Miért csökken a talajvíz szintje a Dunakanyar felett a folyó mentén?
Milyen hatása van a talajvízszint csökkenésének a Dunakanyar feletti folyó menti élőhelyekre?
Milyen folyó menti társulást vezsélyeztet leginkább a talajvizszint csökkenése?
Mikor épült meg a Vaskapunál a gát?
Melyik szigetet öntötte el a Duna véglegesen a Vaskapu-erőmű felépülése után?
Mennyi hordalékot szállít a Duna a bősi erőmű felett?
Melyik országban található Szap?
Milyen fajok alkotják a keményfaligeteket?
Milyen magas a Vaskapunál levő gát?
Mi történik a vízlépcsők mögött felhalmozódó hordalékkal?
Hány vízlépcső van a Dunán?
qgen: title: Duna context: A Dunán az energiát hasznosítandó számtalan vízerőmű épült elsősorban a gyorsabb sodrású szakaszokon, így Németországban, Ausztriában és a Vaskapunál. Nagyobb fokú duzzasztást igényelnek a síkvidéki erőművek, így a szlovákiai Bősnél lévő erőmű is.
Németországban a 19. század végén jöttek létre az első erőművek a Dunán, például Ulmnál. Az első osztrák dunai erőmű 1959-ben Ybbs és Persenbeug között épült. Mára a kilenc dunai erőmű az ország energia ellátásának mintegy 20%-át adja.
A szlovákiai bősi erőmű az ország energiaellátásának 11-16%-át biztosítja a vízállástól függően. 1972-ben épült meg Európa legnagyobb vízierőműve a Vaskapunál két duzzasztógáttal. Szerbia energiaellátásának 37,1%-át, Romániának pedig 27,6%-át ez az egy erőmű biztosítja.

Kérdések:
Hol érdemes vízlépcsőt építeni egy folyón?
Hol vannak a Dunán gyors szakaszok?
Mikor épültek az első dunai vízerőművek?
Ausztiában mikor készült el az első dunai erőmű?
Hány vízlépcső van a Dunán Ausztriában?
Az osztrák energiaszükséglet mekkora része származik dunai erőművekből?
Hol hasznosítják a bősi erőmű által termelt villamos energiát?
Hol van Európa legnagyobb vízi erőműve?
Szerbia energiaellátásának mekkora részét termeli a vaskapui erőmű?
Egyetlen duzzasztógát van a Vaskapunál?
Melyik országokat köti össze a vaskapui erőmű?
Melyik országok hasznosítják a vaskapui erőmű által termelt áramot?
Hol épült a legelső erőmű a Dunán?
Hány vízi erőmű van Németországban a Dunán?
Milyen erőművek vannak Szlovákiában a bősi vízlépcsőn kívül?
Hány évig tartott felépíteni az erőművet a Vaskapunál?
Ausztria energiaszükségletének hány százaléka származik vízenergiából?
Mikor üzemelték be a bősi vízerőművet?
qgen: title: Duna context: Valaha a Dunán jelentős halászat folyt. A Duna környéki településeken nagy számban éltek halászok. A 19., majd 20. században azonban a folyót ért nagy fokú szennyezés miatt halállománya nagyban lecsökkent, így a halászat is szinte teljes mértékben eltűnt a folyó partjáról. Mindössze hobbihorgászokat találni manapság a folyó partjain. Egyedül a Duna-deltában maradt meg a kereskedelmi célú halászat, de ott is nagyban korlátozódott.
A Vaskapu vízlépcső megépítése előtt Bécsben vizamészárszékek működtek és onnan szállították tovább szekéren a halat a francia és a lengyel piacokra. Jelentős volt a vizaállomány Budapesten is. A Vaskapu vízlépcső megépítése után a felette levő Duna szakaszra a viza már nem jut fel.

Kérdések:
Miért szűnt meg a nagybani halászat a Dunán?
Miért csökkent jelentősen a Duna halállománya az utóbbi 200 évben?
Hol zajlik kereskedelmi célú halászat a Dunán napjainkban?
Hová szállították a Bécsben kifogott vizák húsát?
Élt viza a Duna magyarországi szakaszán?
Miért nincsen viza ma a Dunában Magyarországon?
Szabad horgászni a Dunában?
A Vaskapu  Budapest alatt vagy felett van a Dunán?
Milyen fajokat halásznak a Duna-deltában?
Miért nem tudnak átjutni a vizák a vízlépcsőkön?
Miért volt keresett áru a viza?
Mivel szennyeződött a Duna a 19. században?
Mennyi idő alatt jutott el a vizahús Bécsből Franciaországba?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: Az egészségügyi harisnya közönségesen csak gumiharisnya vagy kompressziós harisnya néven ismert termék – amelyet ma már általában nem gumi-, hanem elasztánfonal tesz rugalmassá – olyan gyógyászati segédeszköz, amely a lábszár felületi visszerein keletkezett tágulatok kezelésére vagy néhány más, ilyenfajta szorítóerőt igénylő betegség gyógyítására szolgál. Aszerint, hogy milyen hatást kívánnak elérni vele, többféle fajtáját fejlesztették ki. Megjelenési formáját tekintve lehet combközépig, a térdet takaró vagy csak a térd alá érő harisnya, harisnyanadrág, vagy zokni, attól függően, hogy a láb mely részeinek kezelésére szolgál. Készül lábfej nélküli – csak a lábszárat borító – kivitelben is. Hatása abban áll, hogy összenyomja a kitágult ereket és hogy felerősíti a lábizmok „szivattyúzó” hatását, ezzel csökkenti a vérpangás kialakulását a visszerekben és elősegíti a vér visszaáramlását a szív felé.
Az egészségügyi harisnyákat négy szorítóerő-fokozatban gyártják és szorítóerejük függvényében két alaptípusuk van:

Kérdések:
Mitől volt régebben rugalmas a kompressziós harisnya?
Hány szorítóerő-fokozatban készülnek az egészségügyi harisnyák?
Gyógyászati segédeszköznek számít-e az egészségügyi harisnya?
Manapság mivel teszik rugalmassá a gumiharisnyát?
Minek a gyógyítására szolgál a kompressziós harisnya?
Mitől függ, hogy milyen formájú gumiharisnyát kell hordani?
Mit szorít a lábfej nélküli gumiharisnya?
Mire jó az egészségügyi harisnya?
Milyen betegségek igényelnek szorítóerőt?
Csak a lábon keletkezhetnek visszértágulatok?
Mit "szivattyúznak" a lábizmok?
Hol tudja csökkenteni a vérpangást a kompressziós harisnya?
Miért hívják kompressziós harisnyának az egészségügyi harisnyát?
Miért hívják az egészségügyi harisnyát gumiharisnyának is?
Miből készül az egészségügyi harisnya?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: Már az ókori egyiptomiak is használtak – gyakran ragasztóval, gyantával vagy valamilyen gyógyhatású készítménnyel bevont – szövetcsíkot sebek kezelésére. A 17. században Pierre Dionis, Marie Antoinette és Mária Terézia orvosa javasolta a fásli használatát lábszárfekély esetére. Ezt abban az időben vászonból vagy kutyabőrből készítették, de ezeknek az anyagoknak a rugalmatlansága miatt a kezelés nem volt igazán hatásos. Csak a 19. század második felében jelentek meg az első rugalmas pólyák, amelyek rugalmasságát gumifonal alkalmazásával állították elő. 1878-ból származik az első leírás ennek használatáról visszérbetegség esetében.

Kérdések:
Mire használtak valamilyen anyaggal bevont szövetcsíkot az ókori Egyiptomban?
Milyen sebeket kezeltek az ókori egyiptomiak szövetcsíkokkal?
Milyen betegségre javasolták a 17. században a fáslit?
Volt-e Mária Antoinette-nek lábszárfekélye?
Miből készült a fásli a 17. században?
Mi volt a gond a kutyabőrből készült fáslival?
Hogy néz ki a fásli?
Mikor készültek először rugalmas pólyák?
Hogyan tették rugalmassá az első rugalmas pólyákat?
Mikor írtak először arról, hogy rugalmas pólyát használtak visszérbetegségre?
Mit okoz a visszérbetegség?
Milyen gyógyhatású készítményeket használtak az ókori Egyiptomban?
Ki volt Pierre Dionis?
Mi köze a fáslinak az egészségügyi harisnyához?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: A gyógyharisnya visszérműtétek vagy trombózis után csökkenti a baj kiújulásának veszélyét. A gyógyharisnya szorítóereje a lábszár legalsó részén, vagyis a boka környékén a legnagyobb, azaz ott, ahol ödéma leginkább kialakulhat, és fölfelé egyre csökken, ahogy a vér a visszérben fölfelé áramlik. Ahol már nem áll fenn a visszértágulat veszélye, ott a szorítóerő minimálisra csökken.
A gyógyharisnya egy másik alkalmazására a nyirokpangás gyógyításában kerül sor. Ha a nyirokerek mennyisége – például egy sebészeti beavatkozást vagy besugárzást követően – csökken, nem képesek a nyirkot elszállítani és nyirokpangás, esetleg elefantiázis (a nyirokerek elzáródása által okozott nagy fokú kötőszövet-elszaporodás) jön létre, aminek következtében a láb vagy a kar megduzzad. Ha ezt a duzzadást szorító kötéssel sikerül lecsökkenteni, ezt követően a betegnek felkeléstől lefekvésig a térd fölé érő gumiharisnyát kell viselnie, illetve ha a duzzanat a karján van, rugalmas ujjat kell ráhúznia.
Csak a térdet körülvevő gyógyharisnyát a térd oldal- illetve keresztszalagjainak szakadásakor hordhat a beteg, magas, a combra is ráterjedő gumiharisnyát pedig a comb visszeres megbetegedései esetében.

Kérdések:
Hogyan alakul ki az ödéma?
Hol alakul ki a leggyakrabban ödéma?
Milyen betegség az elefantiázis?
Milyen tünete van az elefantiázisnak?
Van-e köze az elefantiázisnak az elefántokhoz?
Milyen irányban áramlik a vér a lábszár visszereiben?
Mit tehet az elefantiázisos beteg, ha megduzzad a karja?
Mi a különbség a rugalmas ujj és a gumiharisnya között?
Mit érdemes viselni a térd keresztszalagjának szakadásakor?
Az elefantiázis a nyirokpangás egyik formája?
Mikor kell gyógyharisnyát viselni nyirokpangás esetén?
Mikor jön létre nyirokpangás?
Miért ajánlják trombózis után a gyógyharisnya viselését?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: A láb fáradtságának enyhítésére, enyhébb visszérbetegségek esetében, vagy éppen a betegség kialakulásának megelőzésére gyengébb szorítóerejű gumiharisnyákat, úgynevezett támasztó harisnyákat használnak. Ezek nyomás alatt tartják a felületi vénákat és meggátolják a kitágulásukat és a fájdalmat. Hasonló konstrukciójúak, mint a gyógyászati célú gyógyharisnyák, de finomabbak, vékonyabbak azoknál és kisebb nyomást fejtenek ki. Ezeket általában sima vagy terjedelmesített poliamidfonallal burkolt elasztánfonalakból készítik és kétirányú (hossz- és keresztirányú) rugalmassággal és szorítóerővel rendelkeznek. Az alkalmazott kötésmódnak nagy befolyása van a szorítóerő mértékére. A támasztó harisnyák jótékony hatása különösen álláskor és járáskor mutatkozik meg.
Ugyancsak eredményesen használhatják állapotos nők, akiknél a terhesség következtében kialakulhat a visszértágulat.

Kérdések:
Hogy hívják másképp a gyengébb szorítóerejű gumiharisnyákat?
Csökkentik-e a támasztó harisnyák a fájdalmat?
Miben különbözik a támasztó harisnya a gyógyharisnyától?
Mire gyakorol nyomást a támasztó harisnya?
Hogyan teszik terjedelmesebbé a poliamidfonalat?
Mikor van különösen jó hatása a támasztó harisnyának?
Használható-e a támasztó harisnya terhességkor?
Milyen kötésmóddal készül a nagyobb szorítóerejú gyógyharisnya?
Csökkenti-e a láb fáradtságát a támasztó harisnya?
Miből készül a támaszó harisnya?
Milyen színű a támasztóharisnya?
Milyen kötésmóddal gyártják a támasztó harisnyákat?
Mit lehet használni a visszérbetegség megelőzésére?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: Az egészségügyi harisnyákat szorítóerejük szempontjából 4 osztályba sorolják, a leggyengébb az I., a legerősebb szorító hatású a IV. osztályba tartozó termék (lásd az alábbi táblázatot).
 Az egészségügyi harisnyák szorítóereje
Ha a táblázat adatait a boka környezetében 100%-nak vesszük, a lábikránál kb. 80%, a térdnél kb. 60%, a combnál kb. 20% szorítóerőre van szükség. Azonban mindig az orvosnak kell megállapítania, hogy kinek milyen szorítóerejű egészségügyi harisnyára van szüksége, illetve hogy a harisnya hol milyen mértékben szorítson. Az I. osztályba tartozó harisnyák esetében megfelelnek a szokásos harisnyaméretek, a II. osztályba soroltakat szükség esetén, a III. osztályba tartozókat többnyire, a IV. osztályba tartozókat pedig kivétel nélkül mindig pontos méretvétel alapján készítik. A méretvétel szakorvosi feladat! Ha olyan méretű harisnyára van szükség, amely a szabványos mérettáblázatban nem szerepel, mindig alkalmazzák a méret utáni gyártást. Figyelembe kell venni a jobb és bal lábszár esetleges bőségméret-különbségeit is. Az optimális szorítóerő meghatározására ma már műszeres vizsgálatok állnak rendelkezésre.

Kérdések:
Erősebb-e a IV. osztályba sorolt egészségügyi harisnya a III. osztályba soroltnál?
Hogyan készül a IV. osztályba sorolt egészségügyi harisnya?
Ki vesz méretet a IV. osztályba sorolt egészségügyi harisnyához?
Milyen műszerekkel határozzák meg az egészségügyi harisnyák szorítóerejét?
Mit kell figyelembe venni méretvételkor az egészségügyi harisnyák esetén?
Hol a legnagyobb az egészségügyi harisnyák szorítóereje?
Hol szükséges a leggyengébbnek lennie az egészségügyi harisnya szorítóerejének?
Milyen orvos állapítja meg, hogy kinek milyen szorítóerejű egészségügyi harisnyára van szüksége?
Kell-e méretet venni az I. osztályba tartozó harisnyák esetében?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: Az egészségügyi harisnyák előállítására alapfonalként főleg poliamidfonalat, egyes típusokhoz pamut-, ritkábban gyapjúfonalat használnak. A kelmébe bekötött rugalmas anyag ma már általában poliamiddal burkolt elasztánfonal, a régebben használt gumifonal ma már szinte teljesen kiszorult erről a területről, mert az elasztánfonal vékonyabbra készíthető ugyanolyan szorítóerő megtartásával, és mert nem öregszik, azaz az idő előrehaladtával nem veszít rugalmasságából és nem válik törékennyé, mint a gumi. A támasztó harisnyák gyártásához használnak burkolatlan elasztánfonalakat is.
A felhasznált fonalaknak meg kell felelniük esztétikai és higiéniai követelményeknek. Az utóbbi szempontjából ma már például nagy súlyt fektetnek arra is, hogy olyan fonalakat használjanak, amelyek anyaga és színezése megfelel az OEKO-TEX szigorú előírásainak, és amelyek gátolják az izzadságszag keletkezését vagy a gombák megtelepedését ezeken a harisnyákon. Az sem megengedhető, hogy a harisnya hosszas viselése a bőr pH értékét befolyásolja.

Kérdések:
Gyapjú- vagy poliamidfonalat használnak gyakrabban az egészségügyi harisnyákhoz?
Miből látszik, ha a gumi öregszik?
Öregszik-e az elasztánfonal?
Milyen előnyei vannak az elasztánfonalnak a gumihoz képest?
Megváltoztathatja-e az egészségügyi harisnya a bőr PH értékét?
Milyen esztétikai követelmények vonatkoznak az egészségügyi harisnyákhoz használt fonalakra?
Milyen előírásoknak kell hogy megfeleljen az egészségügyi harisnyák anyaga?
Milyen módszerrel gátolják a gombák megtelepedését az egészségügyi harisnyákon?
Használnak-e gyapjúfonalat a támasztó harisnyák készítésekor?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: A termék rugalmasságát a rugalmas fonal mellett nagymértékben befolyásolja az alapfonal és a kötésszerkezet is. Az egészségügyi harisnyák gyártásánál többféle kötésmódot alkalmazhatnak. Ha a rugalmas fonalból szemeket képeznek – ahogy azt a mellékelt ábrán az a) jelű szemszerkezet mutatja –, ezzel lehet a legnagyobb szorítóerőt elérni, de ebben az esetben legnagyobb a rugalmas fonal felhasználása, aminek jelentős befolyása van a gyártási költségre. Ha úgynevezett mögéfektetéses kötéssel dolgozzák be a rugalmas fonalat – b) ábra –, ez valamivel kisebb nyúlási képességet eredményez, de csökken a rugalmas fonal részaránya. A bélelőfektetéssel bedolgozott rugalmas fonal – c) ábra – adja a legkisebb nyúlást, különösen a kelme hosszirányában, viszont a legolcsóbb megoldás is. Esztétikai okokból alkalmaznak mintás kötéseket is, elsősorban a támasztó harisnyáknál, ahol nem a beteg lábához illesztett szorítóerő nagyon pontos beállítása az elsődleges szempont.

Kérdések:
Hányféle kötésmódot használnak az egészségügyi harisnyáknál?
Mi az elsődleges szempont a támasztó harisnyák gyártásánál?
Milyen kötésmóddal érhető el a legnagyobb szorítóerő a harisnyáknál?
Mikor olcsóbb a harisnya, ha a rugalmas fonalból szemeket képeznek, vagy ha bélelőfektetéssel dolgozzák be a rugalmas fonalat?
Mit mi mögé fektetnek a mögéfektetéses kötés esetén?
Mitől függ az egészségügyi harisnyák rugalmassága?
Milyen alapfonalból készülnek az egészségügyi harisnyák?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: A viselési kényelem fokozása érdekében az egészségügyi harisnyáknál újabban arra is nagy gondot fordítanak, hogy ezek megfelelő lélegzőképességű, az izzadságot eltávolító kelmeszerkezettel készüljenek. Vannak olyan egészségügyi harisnyák is, amelyek nyitott orrheggyel készülnek, hogy a lábujjak szabadon maradhassanak (erre mutat példát a szócikk elején látható ábra is).
A harisnya anatómiai formáját vagy a kötés során állítják elő, vagy utólagos formázással hozzák létre. A formázásnál egy fűtött formázólábra húzzák fel a megkötött harisnyát és itt rögzítik bele a kívánt formát. Ennek az eljárásnak az a hátránya, hogy a hőhatás a rugalmas fonalat károsíthatja, amellett nem is igazán tartós, a mosások hatására a harisnya elveszítheti ezt az eredeti formáját. Az igazán jó hatást – mind gyógyító értelemben, mind esztétikailag – akkor érik el, ha a harisnya formáját a kötéssel hozzák létre, azaz a láb formájának megfelelően változtatják a kötés közben a szemnagyságot és a fonalak – főleg a rugalmas fonal – bedolgozási feszültségét.

Kérdések:
Miért készítenek nyitott orrheggyel is egészségügyi harisnyákat?
Minden egészségügyi harisnya nyitott orrheggyel készül?
Hogyan képes a kelmeszerkezet eltávolítani az izzadságot?
Hogyan alakítják ki kötés közben a harisnya formáját?
Hogyan alakul ki az egészségügyi harisnya anatómiai formája?
Hogy történik az egészségügyi harisnyák utólagos formázása?
Tartós lesz-e utólagos formázás esetén az egészségügyi harisnya anatómiai formája?
Mikor tartósabb az egészségügyi harisnya anatómiai formája?
Mi az előnye az egészségügyi harisnyák utólagos formázásának?
Hogy lélegeznek a harisnyák?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: Az egészségügyi harisnyák gyártására speciális harisnyakötőgépek szolgálnak, amelyeken a fonalfeszültséggel, a fonaladagolással és a szemnagyság beállításával nagyon pontosan lehet programozni a bőségméretek és a szorítóerő hossz menti változásait, hiszen ez az előfeltétele annak, hogy a kívánt gyógyhatás érvényesülhessen. Ma már erre számítógéppel vezérelt gépeket készítenek.
Amellett, hogy ezek a harisnyák elsősorban körkötőgépen készülnek, gyártanak ilyen termékeket – főleg nagyobb szorítóerejű változatokban – síkkötőgépen is.

Kérdések:
Mivel készülnek az egészségügyi harisnyák?
Hogyan működnek a speciális harisnyakötőgépek?
Mi vezérli a speciális harisnyakötőgépeket?
Mi a különbség a sik- és a körkötőgép között?
Minden nagyobb szorítóerejű harisnya síkkötőgépen készül?
Hogy keletkezik a fonalfeszültség?
qgen: title: Egészségügyi harisnya context: Az egészségügyi harisnyákat higiéniai okokból természetesen rendszeresen ki kell mosni. Ennek során ügyelni kell arra, hogy a harisnya rugalmas tulajdonságai ne sérüljenek, ezért nagyon kíméletesen kell velük bánni, nem szabad túl meleg vízben mosni – az ajánlott hőmérséklet: 40 °C – és szárítani sem szabad forró fűtőtest közelében ezeket a termékeket. Mosógépben való mosásuk nem célszerű. Kerülni kell a klóros fehérítést, a vasalást és a vegytisztítást. A korszerű egészségügyi harisnyák gombaellenes és izzadságszag keletkezését megakadályozó kezelése nagy mértékben mosásálló. Gondos kezelés mellett az egészségügyi harisnyák legalább 6 hónapig használhatók.

Kérdések:
Miért kell rendszeresen mosni az egészségügyi harisnyákat?
Miért nem szabad túl meleg vizet használni az egészségügyi harisnya mosásakor?
Miért nem célszerű az egészségügyi harisnyákat mosógépben mosni?
Szabad-e vasalni az egészségügyi harisnyákat?
Mivel kezelik az egészségügyi harisnyákat gomba ellen?
Meddig használhatók az egészségügyi harisnyák?
qgen: title: Elektron context: Az elektron (az ógörög ήλεκτρον, borostyán szóból) negatív elektromos töltésű elemi részecske, amely az atommaggal együtt kémiai részecskéket alkot, és felelős a kémiai kötésekért. Szokásos jelölése: e‒. Az elektron feles spinű lepton; a leptonok első generációjának tagja. Antirészecskéje a pozitron.
Az elektron tömege a proton tömegének 1/1836 része. Az elektronok és a többi elemi részecske kölcsönhatását a kémia és a magfizika vizsgálja. Antianyagbeli párja, a pozitron tömege és spinje megegyezik az elektronéval, azonban töltése ellentétes. Ha pozitron és elektron találkozik, energia felvillanás során mindkettő szétsugárzódik, és gamma-foton jön létre.

Kérdések:
Honnan származik az elektron neve?
Mi az elektron?
Mi az elektron jele?
Mi az elektron antirészecskéje?
Milyen lepton az elektron?
Mekkora az elektron tömege?
Miben különbözik az elektron és a pozitron?
Mi történik, ha összetalálkozik egy elektron és egy pozitron?
Melyik tudomány vizsgálja az elemi részecskék kölcsönhatását?
Nehezebb az elektron a protonnál?
Mit jelent a lepton szó?
Mik az első generációs leptonok?