dragosnicolae555/RoITD huggingface dataset:
Răzuitoruleste o unealtă de mână, care se folosește la netezirea suprafețelor de lemn sau metal moale. Funcționează asemănător uneirindele, care îndepărtează fibrele de lemn ce stau peste nivelul suprafeței dorite în final. Se folosește pentru netezirea cât și pentru a da o anumită formă suprafeței.

Întrebare: Cum poate fi definita unealta razuitor?
Răspuns: este o unealtă de mână, care se folosește la netezirea suprafețelor de lemn sau metal moale.

Întrebare: Ce intrebuintari are o rindea?
Răspuns: Se folosește pentru netezirea cât și pentru a da o anumită formă suprafeței.
Gresiaeste orocă sedimentarărezultată din granule denisipcimentate. Ea poate fi friabilă sau bine consolidată.O gresie argiloasă, cu granule fine, care se poate desface usor în foi subțiri, utilizate la acoperirea caselor, ca dale pentru pardoseli și, în trecut, la fabricarea tăblițelor pentru școlarii începători, se numește ardezie

Întrebare: Ce este gresia?
Răspuns: este orocă sedimentarărezultată din granule denisipcimentate.

Întrebare: Cum este denumita gresia folosita ca dale pentru pardoseli?
Răspuns: ardezie
Deformarea fără încălzirea prealabilă a corpului se numeșteambutisare la rece, folosită în special pentru corpuri de grosime relativ mică (table, platbande, etc.). În cazul în care corpul este prealabil încălzit, deformarea se numeșteambutisare la cald, metodă folosită mai ales pentru corpuri cu grosimi mari sau având duritatea ridicată, în vederea obținerii unor corpuri cu formă simplă, fără unghiuri ascuțite.

Întrebare: Ce tp de corpuri sunt supuse ambutisarii la rece?
Răspuns: corpuri de grosime relativ mică (table, platbande, etc.).

Întrebare: In ce scopuri este utilizata ambutisarea la cald?
Răspuns: în vederea obținerii unor corpuri cu formă simplă, fără unghiuri ascuțite.
Compresiunea tangențială duce la pericolul formării cutelor pe suprafața laterală a pieselor ambutisate. Pericolul este cu atât mai pronunțat cu cât este mai subțire semifabricatul plat și cu cât este mai înaltă piesa ce se execută. De aceea, în afară de ambutisarea fără fixarea materialului se aplică deseori ambutisarea cu fixarea materialului, în care strângerea semifabricatului între placa de ambutisare și placa de apăsare a matriței se face cu o forță de fixare Ff.

Întrebare: Ce risc prezinta compresiunea tangentiala asupra unui material subtire?
Răspuns: Pericolul este cu atât mai pronunțat cu cât este mai subțire semifabricatul plat și cu cât este mai înaltă piesa ce se execută.

Întrebare: Cum este fixat semifabricatul in cazul ambutisarii cu fixarea materialului?
Răspuns: strângerea semifabricatului între placa de ambutisare și placa de apăsare a matriței
Unpolizor unghiular(uzual numit șiflex) este o mașină unealtă portativă, destinată lucrărilor înconstrucțiiși prelucrarea materialelor. Dotat cu un disc abraziv sau de diamant, și acționat de un motor electric, polizorul unghiular poate fi utilizat pentru tăierea sau șlefuirea pietrei, metalului și altor materiale.

Întrebare: Ce este un polizor unghiular?
Răspuns: o mașină unealtă portativă, destinată lucrărilor înconstrucțiiși prelucrarea materialelor.

Întrebare: Ce intrebuintari are un flex?
Răspuns: tăierea sau șlefuirea pietrei, metalului și altor materiale
Proprietățile diamantului sintetic sunt în strânsă legătură cu detaliile procedeului de fabricație; totuși, unele diamante sintetice (formate prin HPHT sau CVD) au proprietățile caduritatea,conductivitatea termicăsaumobilitatea electronilorsuperioare chiar față de unele diamante naturale.Diamantele sintetice sunt utilizate pe larg ca abrazivi, la tăierea și șlefuirea uneltelor și în radiatoarele electrice.

Întrebare: Ce proprietati au diamantele sintetice fata de cele naturale?
Răspuns: duritatea,conductivitatea termicăsaumobilitatea electronilorsuperioare chiar față de unele diamante naturale.

Întrebare: Ce utilizari au diamantele sintetice?
Răspuns: abrazivi, la tăierea și șlefuirea uneltelor și în radiatoarele electrice
Duritateaeste rezistența la penetrare opusă de un corp solid unei acțiuni mecanice penetrante exterioare. Această rezistență se poate manifesta față de acțiuni de șlefuire, zgârâiere, tocire prin utilizare repetată . La uneltele ascuțite, este rezistența la tocire a muchiilor tăietoare. În cadrulgeologiei, duritateamineralelorse măsoară după o scară de duritate de la 1 la 10, numită „Scala lui Mohs”.

Întrebare: Cum poate fi definita duritatea unui material?
Răspuns: Duritateaeste rezistența la penetrare opusă de un corp solid unei acțiuni mecanice penetrante exterioare.

Întrebare: Cum se masoara in geologie duritatea materialeleor?
Răspuns: În cadrulgeologiei, duritateamineralelorse măsoară după o scară de duritate de la 1 la 10, numită „Scala lui Mohs”.
Metoda originală folosește presiune mare și temperatură mare (HPHT) și este încă folosită pe larg datorită costurilor care sunt relativ reduse. Procesul implică prese mari care pot cântări până la câteva sute de tone cu scopul de a produce o presiune de 5GPa la 1500°C. A doua metodă, care folosește depunerea de vapori (CVD), creează oplasmădecarbonpeste un substrat pe care atomii de carbon sunt depuși pentru a forma diamantul.

Întrebare: Ce conditiide obtinere a diamantului sintetic  presupune metoda originala HPHT?
Răspuns: rocesul implică prese mari care pot cântări până la câteva sute de tone cu scopul de a produce o presiune de 5GPa la 1500°C.

Întrebare: Care este principiul de obtinere al diamantului sintetic prin metoda depunerii de vapori (CVD)?
Răspuns: creează oplasmădecarbonpeste un substrat pe care atomii de carbon sunt depuși pentru a forma diamantul.
Nano-cristale(5mm diametru) de diamant pot fi produse prin detonarea anumitor explozibili cu conținut ridicat de carbon într-o incintă metalică. Aceste nanocristale se numescnanodiamante de detonație. În momentul exploziei, presiunea și temperatura din incintă ating valorile necesare transformării carbonului din explozibil în diamant.

Întrebare: Cum se obtin nanocristalele de diamant?
Răspuns: prin detonarea anumitor explozibili cu conținut ridicat de carbon într-o incintă metalică.

Întrebare: Care este rolul exploziei din incinta metalica?
Răspuns: presiunea și temperatura din incintă ating valorile necesare transformării carbonului din explozibil în diamant.
În urma scufundării în apă incinta se răcește rapid după explozie, blocând transformarea diamantului proaspăt produs în grafit. O variantă a acestei tehnici este umplerea unui tub metalic cu pulbere de grafit și introducerea acestuia în incinta de detonare. Explozia încălzește și comprimă grafitul la nivelul necesar transformării sale în diamant. Produsul de reacție este bogat în grafit și alte forme ale carbonului.

Întrebare: Prin ce actiune se impiedica transformarea diamantului in grafit?
Răspuns: În urma scufundării în apă incinta se răcește rapid după explozie, blocând transformarea diamantului proaspăt produs în grafit.

Întrebare: Cum poate fi transformat un grafit in diamant sintetic?
Răspuns: umplerea unui tub metalic cu pulbere de grafit și introducerea acestuia în incinta de detonare.
În mod tradițional, absența defectelor cristalelor este considerată a fi cea mai importantă calitate a diamantului. Puritatea și perfecțiunea cristalină mare face diamantul transparent, în timp ce duritatea,dispersia optică(luciul) și stabilitatea sa chimică îl transformă într-o piatră prețioasă populară.

Întrebare: Care este cea mai importanta calitate a diamantului sintetic?
Răspuns: absența defectelor cristalelor

Întrebare: Ce caracteristici are diamantul ca si piatra pretioasa?
Răspuns: duritatea,dispersia optică(luciul) și stabilitatea sa chimică
Diamantul poate fi un singur și continuu cristal sau el poate fi alcătuit din mai multe cristale similare (policristal). Cristalele transparente și singure sunt cele folosite de obicei la pietrele prețioase. Diamantele policristaline constau în mai multe granule mici, care se pot vedea ușor cu ochiul liber doar prin absorbție puternică de lumină sau prin risipire; sunt improprii pentru pietrele prețioase așa că au unele aplicații industriale cum ar fi exploatarea minieră și instrumentele de tăiat.

Întrebare: Ce cristale sunt folosite la confectionarea pietrelor pretioase?
Răspuns: Cristalele transparente și singure

Întrebare: Ce utilizare au diamantele policristaline?
Răspuns: sunt improprii pentru pietrele prețioase așa că au unele aplicații industriale cum ar fi exploatarea minieră și instrumentele de tăiat.
Diamantul are o duritate de 10 (deci cea mai mare) pe această scară.[25]Duritatea diamantelor sintetice depinde și de puritatea, perfecțiunea cristalină și orientarea lor: duritatea este cea mai mare pentru diamantele perfecte, cu cristale pure orientate pe direcția[111](adică spre cea mai lungă diagonală a structurii cubice a diamantului).

Întrebare: Ce proprietati influenteaza duritatea unui diamant sintetic?
Răspuns: de puritatea, perfecțiunea cristalină și orientarea lor

Întrebare: Ce diamante au duritatea cea mai mare?
Răspuns: diamantele perfecte, cu cristale pure orientate pe direcția[111](adică spre cea mai lungă diagonală a structurii cubice a diamantului)
De obicei, în cadrul instrumentelor de tăiat, diamantelor sunt reprezentate de granule dispersate de ordinul micrometrilor pe o matrice de metal (de obicei dincobalt) sinterizată pe instrument. Tipic, în industrie acesta este cunoscut sub denumirea de diamant policristalin (PCD). Instrumentele cu vârf din diamante policristaline au utilizări importante în exploatarea minieră și la tăiere.

Întrebare: Sub ce forma este prezent diamantul in cadrul instrumentelor de taiat?
Răspuns: diamantelor sunt reprezentate de granule dispersate de ordinul micrometrilor pe o matrice de metal (de obicei dincobalt) sinterizată pe instrument.

Întrebare: Ce intrebuintari au instrumentele cu vârf din diamante policristaline?
Răspuns: în exploatarea minieră și la tăiere.
diamantul sintetic pur are conductivitate termală mare, dar conductivitatea electrică neglijabilă. Această combinație este inestimabilă pentru domeniul electric în care diamantul este folosit caradiatorpentru diodele cu laser de putere mare, ca matrice pentru lasere și întranzistoarelede putere mare.

Întrebare: Cand este diamantul sintetic folosit ca radiator?
Răspuns: pentru diodele cu laser de putere mare,

Întrebare: Cand este diamantul sintetic folosit ca matrice?
Răspuns: pentru lasere și întranzistoarelede putere mare
Prinsudarese înțelege unirea, împreunarea a două obiecte, dinmaterialede obiceimetalicesautermoplastice, utilizând căldura sau presiunea - cu sau fără ajutorul unor materiale de adaos. Sudării prin topire îi este specifică apariția unei zone denumite zona influențată termic (ZIT), în care pot apărea modificări microstructurale ce conduc la reducerea rezistenței produsului metalic sudat.

Întrebare: Cum se realizeaza sudarea a doua obiecte?
Răspuns: utilizând căldura sau presiunea

Întrebare: Cum contribuie sudarea prin topire la scaderea rezistentei produsului finit?
Răspuns: Sudării prin topire îi este specifică apariția unei zone denumite zona influențată termic (ZIT), în care pot apărea modificări microstructurale ce conduc la reducerea rezistenței produsului metalic sudat.
De obicei materialul de adaos este prezent în operația de sudare doar atunci când rostul (spațiul dintre componente) care trebuie umplut este mare sau când materialele ce trebuie îmbinate nu sunt compatibile metalurgic.Trebuie astfel ales un material care să interacționeze (formeze soluții solide sau constituenți nefragili) atât cu un material, cât și cu celălalt material, astfel încât materialul de adaos să realizeze puntea de legătură între cele două materiale.

Întrebare: Cand este adaugat un material suplimentar in procesul de sudare?
Răspuns: doar atunci când rostul (spațiul dintre componente) care trebuie umplut este mare sau când materialele ce trebuie îmbinate nu sunt compatibile metalurgic.

Întrebare: Ce rol are materialul de adaos din procesul de sudare a doua materiale?
Răspuns: să realizeze puntea de legătură între cele două materiale.
Procedeul de sudare electrică cu arc. Sudarea electrică cu arc definește toate procedeele de sudare electrică prin topire (temperatură ridicată, presiune redusă), la care cordonul sudat se formează prin solidificarea comună a materialelor de bază și a materialului de adaos.

Întrebare: Ce conditii de temperatura si presiune sunt intrunite in cazul sudarii electrice cu arc?
Răspuns: temperatură ridicată, presiune redusă

Întrebare: Cum se formeaza cordonul sudat in cazul sudarii electrice cu arc?
Răspuns: cordonul sudat se formează prin solidificarea comună a materialelor de bază și a materialului de adaos.
Procedeul SEI (Sudarea cu Electrod Învelit). Piesa ce urmează să fie sudată este conectată la polul masă al sursei de tensiune. Prin apropierea electrodului de piesa legată la masă, se închide circuitul electric prin intermediul unei scântei. Intensitatea curentului este reglabilă și este cea care determină cât de tare va fi pătruns materialul de sudat. La acest procedeu materialul de adaos folosit este furnizat de către electrodul de sudare.

Întrebare: Cum este amplasata piesa ce urmeaz sa fie sudata?
Răspuns: este conectată la polul masă al sursei de tensiune.

Întrebare: Care estee procedeu de functionare al sudarii cu electrod invelit?
Răspuns: Prin apropierea electrodului de piesa legată la masă, se închide circuitul electric prin intermediul unei scântei.
Deoarece majoritatea metalelor reacționează cu aerul formându-se oxizi, care deteriorează grav caracteristicile mecanice ale îmbinării, este necesar ca în imediata vecinătate a procesului de sudare să nu fie aer. Acest lucru se realizează prin intermediul gazului protector. Acest gaz poate fi de două tipuri, MIG (Metal Inert Gas) sau MAG (Metal Activ Gas).

Întrebare: Cum actioneaza oxizii asupra procesului de sudare prin introducerea unui gaz protector?
Răspuns: oxizi, care deteriorează grav caracteristicile mecanice ale îmbinării

Întrebare: Pin ce procedeu se impiedica interactiunea metalelor cu aerul?
Răspuns: Acest lucru se realizează prin intermediul gazului protector.
Procedeul de sudare cu flacără oxiacetilenică. Sursa de căldură este o flacără oxi-gaz. Uzual, cele două gaze sunt acetilena și oxigenul. Acetilena este obținută din reacția a doi constituenți chimici: carbidul și apa și se poate produce in-situ, în generatoare, sau livrată în butelii. Acetilena este un material inflamabil, cu viteză ridicată de ardere.Temperatura ridicată a flăcării este asigurată de arderea cu oxigen.

Întrebare: care sunt cele doua gaze care intretin flacara oxi-gaz necesara in procesul de sudare prin topire?
Răspuns: acetilena și oxigenul.

Întrebare: Cum este obtinuta acetilena?
Răspuns: din reacția a doi constituenți chimici: carbidul și apa și se poate produce in-situ, în generatoare, sau livrată în butelii.
Cristalele lichide (LCs)sunto materie aflată într-o stare de agregareîn care are proprietăți între cele alelichidelorconvenționaleși cele alecristalelorsolide.[1]De exemplu, un cristal lichid poate curge ca un lichid, darmoleculelepot fi orientate pe o anume direcție, ca într-un cristal.Există mai multe tipuri diferite de faze de cristal lichid, care pot fi distinse prin diferite proprietăți optice (cum ar fi birefringența).

Întrebare: Ce sunt cristalele lichide?
Răspuns: sunto materie aflată într-o stare de agregareîn care are proprietăți între cele alelichidelorconvenționaleși cele alecristalelorsolide

Întrebare: Cum se disting diferitele tipuri de faze de cristal lichid?
Răspuns: prin diferite proprietăți optice
Dacă creșterea temperaturii este prea mare, agitația termică va distruge ordonarea cooperativă a fazei de cristal lichid, împingând materialul într-o fază lichidă izotropă convențională. La temperatură prea scăzută, cele mai multe materiale vor forma cristale convenționale.[1][18]Multe cristale lichide termotrope prezintă o varietate de faze pe măsura variației temperaturii.

Întrebare: Ce efect are cresterea accelerata a temperaturii?
Răspuns: agitația termică va distruge ordonarea cooperativă a fazei de cristal lichid, împingând materialul într-o fază lichidă izotropă convențională.

Întrebare: Ce se intampla cu starea materialelor la o temperatura joasa?
Răspuns: cele mai multe materiale vor forma cristale convenționale.
Capacitatea directoarei de a se alinia de-a lungul unui câmp extern este cauzată de natura electrică a moleculelor. Dipoliielectrici permanenți apar atunci când un capăt al moleculei are o sarcină pozitivă netăîn timp ce celălalt capăt are o sarcină negativă netă. Atunci când un câmp electric extern este aplicat pe cristale lichide, moleculele de dipol tind să se orienteze pe direcția câmpului.

Întrebare: Ce proprietate este determinata de natura electrica a moleculelor?
Răspuns: Capacitatea directoarei de a se alinia de-a lungul unui câmp extern

Întrebare: Ce actiune au moleculele atunci cand un câmp electric extern este aplicat pe cristale lichide?
Răspuns: moleculele de dipol tind să se orienteze pe direcția câmpului.
Într-un dispozitiv tipic, un strat de cristale lichide (de grosime de obicei de circa 4 µm) se află între două filtre de polarizare care sunt traversate (orientate la 90° una față de alta). Această fază răsucită reorientează lumina care a trecut prin primul polarizor, permițând transmiterea acesteia prin cel de-al doilea polarizor (și reflectată înapoi la observator, dacă există și un reflector).Dispozitivul apare astfel transparent.

Întrebare: Unde se regasesc cristalele lichde intr-un dispozitiv tipic?
Răspuns: se află între două filtre de polarizare care sunt traversate (orientate la 90° una față de alta)

Întrebare: Cum actioneaza faza rasucita a cristalelor lichide?
Răspuns: reorientează lumina care a trecut prin primul polarizor, permițând transmiterea acesteia prin cel de-al doilea polarizor (și reflectată înapoi la observator, dacă există și un reflector).
Atunci când un câmp electric este aplicat stratului de cristal lichid, axa moleculară lungă tinde să se alinieze paralel cu câmpul electric, astfel, detorsionându-se treptat în centrul stratul de cristal lichid. În această stare, moleculele de cristal lichid nu reorientează lumina, astfel încât lumina polarizată de primul polarizor este absorbită de cel de-al doilea polarizor, iar aparatul își pierde transparența cu creșterea tensiunii.

Întrebare: Cum actioneaza un camp electric cand este aplicat stratului de cristal lichid?
Răspuns: axa moleculară lungă tinde să se alinieze paralel cu câmpul electric, astfel, detorsionându-se treptat în centrul stratul de cristal lichid.

Întrebare: Din ce motiv dispozitivul isi poate pierde transparenta?
Răspuns: aparatul își pierde transparența cu creșterea tensiunii.
Alte materiale în stare de cristal lichid își schimbă culoarea atunci când sunt întinse sau presate. Astfel, foile de cristale lichide sunt adesea folosite în industrie pentru a căuta puncte fierbinți, a mapa fluxul de căldură, a măsura modelele de distribuție a tensiunii, și așa mai departe. Cristalele lichide în formă lichidă sunt utilizate pentru a detecta puncte fierbinți generate electric înanaliza eșecurilor⁠(d)în industriasemiconductorilor.

Întrebare: Cand isi schimba unele materiale culoarea in stare de cristal lichid?
Răspuns: atunci când sunt întinse sau presate.

Întrebare: Ce intrebuintari su foile de cristale lichide?
Răspuns: sunt adesea folosite în industrie pentru a căuta puncte fierbinți, a mapa fluxul de căldură, a măsura modelele de distribuție a tensiunii, și așa mai departe.
Laserele cu cristale lichide⁠(d) pot folosi un cristal lichid ca mediu de amplificare ca mecanism de reacție distribuită în loc de oglinzi exterioare. Săpunul formează o varietate de faze de cristal lichid, în funcție de concentrația în apă.Coloanele de cristale lichide cu molecule în formă de castron pot fi utilizate drept comutatoare rapide.[63]

Întrebare: Pentru ce sunt utilizate coloanele de cristale lichide cu molecule în formă de castron?
Răspuns: drept comutatoare rapide.

Întrebare: Ce rol joaca cristalele lichide intr-un laser?
Răspuns: mecanism de reacție distribuită în loc de oglinzi exterioare
O celulăsolarăeste alcătuită din două sau mai multe straturi de materialsemiconductor, cel mai întâlnit fiindsiliciul. Aceste straturi au o grosime cuprinsă între 0,001 și 0,2mm și sunt dopate cu anumite elemente chimice pentru a formajoncțiuni„p” și „n”. Această structură e similară cu a uneidiode. Când stratul de siliciu este expus laluminăse va produce o „agitație” aelectronilordin material și va fi generat uncurent electric.

Întrebare: Din ce este alcatuita o celula solara?
Răspuns: din două sau mai multe straturi de materialsemiconductor, cel mai întâlnit fiindsiliciul.

Întrebare: Cum este generat curentul electric cu ajutorul unei celule solare?
Răspuns: Când stratul de siliciu este expus laluminăse va produce o „agitație” aelectronilordin material și va fi generat uncurent electric.
Celulele, numite șicelule fotovoltaice, au de obicei o suprafață foarte mică și curentul generat de o singură celulă este mic dar combinații serie, paralel ale acestor celule pot produce curenți suficient de mari pentru a putea fi utilizați în practică. Pentru aceasta, celulele sunt încapsulate în panouri care le oferă rezistență mecanică și la intemperii.

Întrebare: Cum pot celulele fotovoltaice sa produca curenti suficienti de mari?
Răspuns: celulele sunt încapsulate în panouri care le oferă rezistență mecanică și la intemperii.

Întrebare: Care este motivul pentru care celulele sunt încapsulate în panouri?
Răspuns: le oferă rezistență mecanică și la intemperii.
Celulele solare pe bază de materiale semiconductoare utilizate pentru producerea de energie electrică sunt legate în module. Pe un modul se află mai multe rânduri de celule solare conectate în serie între ele pe fața și pe reversul modulului permițând, datorită tensiunii însumate, utilizarea unor conductori cu secțiune mai mică decât la legarea în paralel.

Întrebare: Cum sunt conectate celulele solare pe un modul?
Răspuns: conectate în serie între ele pe fața și pe reversul modulului permițând, datorită tensiunii însumate

Întrebare: Cum sunt asezate celulele solare pe bază de materiale semiconductoare pentru a produce energie electrica?
Răspuns: sunt legate în module.
Celulele solare cu strat subțire se deosebesc de celulele tradiționale (celule solare cristaline bazate pe plăci de siliciu) înainte de toate în tehnologia de fabricație și grosimea stratului materialului întrebuințat. Proprietățile fizice ale siliciului amorf, care se deosebesc de cele ale siliciului cristalin determină proprietățile celulelor solare.

Întrebare: Prin ce se deosebesc celulele solare cu strat subtire fata de cele traditionale?
Răspuns: tehnologia de fabricație și grosimea stratului materialului întrebuințat.

Întrebare: Din ce sunt confectionate celulele solare traditionale?
Răspuns: celule solare cristaline bazate pe plăci de siliciu
În comparație cu celulele din plăci de siliciu cristalin celule cu strat subțire sunt de 100 de ori mai subțiri. Celulele cu strat subțire se obțin de cele mai multe ori prin condensarea din fază gazoasă direct pe un material purtător care poate fi sticlă, folie metalică, material sintetic, sau alt material.Cel mai întrebuințat material pentru celulele cu strat foarte subțire este siliciul amorf (a-Si:H).

Întrebare: Ce procedeu sta la baza confectionarii celulelor solare cu strat subtire?
Răspuns: prin condensarea din fază gazoasă direct pe un material purtător care poate fi sticlă, folie metalică, material sintetic, sau alt material.

Întrebare: Din ce material se realizeaza celulele solare cu strat subtire?
Răspuns: siliciul amorf (a-Si:H).