dragosnicolae555/RoITD huggingface dataset:
În funcție de lungimea divizată a scărilor, riglele de calcul de uz general se execută în șase mărimi: 100, 125, 250, 500, 1000 și 1250 mm. Cu cât lungimea scărilor riglei este mai mare, cu atât gradul de precizie al operațiilor efectuate cu ajutorul acesteia este mai mare dar și manevrarea sa este mai greoaie.Scările sunt marcate, de regulă, cu negru pe fond alb, uneori folosindu-se și marcajul colorat.

Întrebare: In cate marimi se executa riglele de calcul de uz general?
Răspuns: în șase mărimi: 100, 125, 250, 500, 1000 și 1250 mm.

Întrebare: Cum sunt marcate scarile unei rigle de calcul?
Răspuns: Scările sunt marcate, de regulă, cu negru pe fond alb, uneori folosindu-se și marcajul colorat.
Șubleruleste un instrument de măsură a lungimii, folosit pentru a măsura cu o precizie de până la o sutime de milimetru, lungimea sau lățimea unui obiect, distanța între două planuri sau profunzimea unei găuri. Șublerul este utilizat în general în mecanică pentru a măsura distanța dintre suprafețele opuse ale corpurilor.

Întrebare: Ce precisie are masurarea cu un subler?
Răspuns: de până la o sutime de milimetru

Întrebare: Ce masoara un subler?
Răspuns: lungimea sau lățimea unui obiect, distanța între două planuri sau profunzimea unei găuri.
MOD DE UTIZILARE: 1. Se prinde piesa de măsurat între ciocul riglei și cel al cursorului, lungimea care măsoara fiind egală cu distanța dintre suprafețe de măsurare ale ciocurilor. 2. Se citește numărul de milimetrii de pe rigla gradată, depășiți de reperul "0" de pe vernier la care se adaugă o fracțiune calculată în felul următor: se observă a câta diviziune de pe vernier se aliniază cu una de pe riglă și se înmulțeste cu precizia de măsurare a șublerului.

Întrebare: Cum este fixata piesa ce urmeaza a fi masurata?
Răspuns: Se prinde piesa de măsurat între ciocul riglei și cel al cursorului

Întrebare: Cum se stabileste valoarea masurata?
Răspuns: Se citește numărul de milimetrii de
Abraziviisunt materiale dure, aglomerate sau pulverulente, naturale (în acest caz au origineminerală[1]) sau sintetice, cu ajutorul căruia se pot desprinde, prin frecare, așchii mici dintr-un altmaterial. Se întrebuințează la prelucrarea suprafeței pieselor de metal, de sticlă etc., a pietrelor prețioase, a mineralelor și a altor materiale. Poate fi folosit sub formă de pulbere uscată sau amestecată cu ulei (ex. praf de șmirghel), de pulbere lipită pe hârtie ori pe pânză (ex. hârtie sticlată) sau de unelte (abrazoare).

Întrebare: Ce este un material abraziv?
Răspuns: materiale dure, aglomerate sau pulverulente, naturale (în acest caz au origineminerală[1]) sau sintetice, cu ajutorul căruia se pot desprinde, prin frecare, așchii mici dintr-un altmaterial.

Întrebare: Ce intrebuintare au materialele abrazive?
Răspuns: la prelucrarea suprafeței pieselor de metal, de sticlă etc., a pietrelor prețioase, a mineralelor și a altor materiale.
Din categoria materialelor abrazive naturale fac parte:cuarțul(SiO2), șmirghelul (25-30% Al2O3+Fe2O3+ silicați), cuduritatea Mohs7 -8, folosit la pânzele abrazive și hârtiile abrazive, precum și la pietrele abrazive de mână și corindonul natural (până la 95% Al2O3) cu duritatea 9.

Întrebare: Din ce material abraziv sunt realizate panzele si hartiile abrazive?
Răspuns: șmirghelul (25-30% Al2O3+Fe2O3+ silicați), cuduritatea Mohs7 -8, folosit la pânzele abrazive și hârtiile abrazive, precum și la pietrele abrazive de mână

Întrebare: care sunt materialle abrazive naturale?
Răspuns: cuarțul(SiO2), șmirghelul (25-30% Al2O3+Fe2O3+ silicați), cuduritatea Mohs7 -8, folosit la pânzele abrazive și hârtiile abrazive, precum și la pietrele abrazive de mână și corindonul natural
Scara de duritate Mohspermite evaluareaduritățiirelative a unor materiale, cu precădere anemetalelor. Ea se bazează pe capacitatea unui material de a fi zgâriat sau de a zgâria alt material. De exemplu, duritatea unei unghii umane este de 2,5. Aurul și argintul în stare pură au duritatea între 2,5 și 3. Monedele de cupru au duritatea 3, lamele de cuțit - 5,5, sticla 6-7 etc

Întrebare: Ce este starea de duritate Mohs?
Răspuns: Ea se bazează pe capacitatea unui material de a fi zgâriat sau de a zgâria alt material.

Întrebare: Ce duritate au aurul si argintul in stare pura?
Răspuns: între 2,5 și 3
Rectificarea(englezăGrinding,francezăRectification,rusăȘlifovanie) este un procedeu de prelucrare fină și finală prin așchiere a pieselor de mașini, executată la mașini de rectificat, cu ajutorul sculelor abrazive care au tăișuri geometric nedefinite, pentru a obține suprafețe cu precizie dimensională ridicată, cu rugozități reduse și cu precizie ridicată de formă și poziție.

Întrebare: In ce consta procesul de rectificare?
Răspuns: este un procedeu de prelucrare fină și finală prin așchiere a pieselor de mașini, executată la mașini de rectificat, cu ajutorul sculelor abrazive care au tăișuri geometric nedefinite

Întrebare: Cum se pot caracteriza suprafetele dupa ce au trecut prin procesul de rectificare?
Răspuns: suprafețe cu precizie dimensională ridicată, cu rugozități reduse și cu precizie ridicată de formă și poziție.
Prelucrarea prin rectificare are loc în mai multe treceri ale discului abraziv, iar la fiecare trecere, acesta detașează un strat subțire de material (0,001...0,05 mm) pe care îl transformă în așchii microscopice (microașchii). Cu cât granulația sculei abrazive este mai fină, cu atât dimensiunile așchiilor și deci înălțimile rugozității suprafeței sunt mai reduse, obținându-se suprafețe cu parametrul derugozitateRa= 0,2...0,8 μm.

Întrebare: Cum se desfasoare prelucrarea prin rectificare?
Răspuns: Prelucrarea prin rectificare are loc în mai multe treceri ale discului abraziv, iar la fiecare trecere, acesta detașează un strat subțire de material (0,001...0,05 mm) pe care îl transformă în așchii microscopice (microașchii).

Întrebare: Cum se obtin dimensiunile mici ale așchiilor?
Răspuns: Cu cât granulația sculei abrazive este mai fină, cu atât dimensiunile așchiilor și deci înălțimile rugozității suprafeței sunt mai reduse
În timpul procesului de rectificare apar două fenomene specifice:autoascuțireașiîmbâcsirea discului abraziv.[1]Aceste fenomene influențează atât productivitatea procesului, cât și parametrii de rugozitate a suprafeței. Pe măsură ce tăișurile granulei abrazive se uzează (se tocesc) , forța de așchiere corespunzătoare fiecărei granule crește și la un moment dat această forță poate produce spargerea sau smulgerea granulei din liantul corpului abraziv.

Întrebare: Care sunt cele doua fenomene specifice acre apar in procedeul de rectificare?
Răspuns: autoascuțireașiîmbâcsirea discului abraziv.

Întrebare: Ce actiune are  cresterea forței de așchiere corespunzătoare fiecărei granule?
Răspuns: poate produce spargerea sau smulgerea granulei din liantul corpului abraziv.
Dacă scula abrazivă are o duritate redusă, granulele tocite sunt smulse ușor din liant și treptat și în mod continuu ies la suprafață granule noi, cu tăișuri ascuțite, care continuă normal procesul de rectificare. Procesul continuu de eliminare a granulelor uzate, în urma căruia corpul abraziv își reface capacitatea de așchiere se numeșteautoascuțire.

Întrebare: Cum se comporta granulele tocite daca scula abraziva are duritate scazuta?
Răspuns: granulele tocite sunt smulse ușor din liant și treptat și în mod continuu ies la suprafață granule noi, cu tăișuri ascuțite

Întrebare: Cum poate fi descris fenomenul autoascutirii?
Răspuns: Procesul continuu de eliminare a granulelor uzate, în urma căruia corpul abraziv își reface capacitatea de așchiere
Dacă însă corpul abraziv are o duritate mare, granulele tocite sunt reținute un timp mai îndelungat, astfel că procesul de rectificare se înrăutățește treptat, până la pierderea totală a capacității de așchiere a discului abraziv care se îmbâcsește (se lustruiește), parametrii de rugozitate a suprafeței se înrăutățesc și pe suprafața prelucrată a piesei pot apărea arsuri („arderea” suprafeței rectificate).

Întrebare: Cum este afectat procesul de rectificare daca scula abraziva are o duritate crescuta?
Răspuns: Dacă însă corpul abraziv are o duritate mare, granulele tocite sunt reținute un timp mai îndelungat, astfel că procesul de rectificare se înrăutățește treptat

Întrebare: Din ce motiv suprafata rectificata poate fi arsa?
Răspuns: Dacă însă corpul abraziv are o duritate mare, granulele tocite sunt reținute un timp mai îndelungat,
Discul abraziv efectuează mișcarea principală de rotație cu turație ridicată care trebuie să asigure viteza periferică vd= 25...35 m/s, specifică rectificării. Discul abraziv și piesa de prelucrat se rotesc în sensuri opuse. Viteza periferică a piesei de rectificat are valori vp= 15...45 m/min.

Întrebare: Ce sensuri de rotatie au discul abraziv și piesa de prelucrat?
Răspuns: Discul abraziv și piesa de prelucrat se rotesc în sensuri opuse.

Întrebare: Ce valori atinge viteza periferica a piesei de rectificat?
Răspuns: are valori vp= 15...45 m/min.
În cazul arborilor grei pentruturbine cu abur, în trepte cu diametre de 200...300 mm și peste, pentru evitarea vibrațiilor în timpul rectificării se folosesc lunete de reazem; distanțele între lunete nu trebuie să depășească de 10 ori diametrul arborelui, iar turația acestuia este redusă la valori de 4...8 rot/min.

Întrebare: Ce element contribuie la evitarea vibratiilor in timpul rectificarii in cazul arborilor grei pentru turbine cu abur?
Răspuns: se folosesc lunete de reazem

Întrebare: Ce valori ale turatiei sunt inregistrate in cazul rectificarii arborilor grei pentru turbinele de abur?
Răspuns: turația acestuia este redusă la valori de 4...8 rot/min.
Pentru o suprafață cilindrică scurtă, care nu depășește lățimea discului abraziv, mărginită de un umăr, se aplică rectificarea frontală și cilindrică cu avans tranversal, însă acest procedeu conduce la o uzură excesivă a colțului discului abraziv care rectifică frontal umărul.

Întrebare: Ce tip de rectificare se aplica pentru o suprafata cilindrica scurta cu o latime ce nu depaseste latimea discului abraziv?
Răspuns: se aplică rectificarea frontală și cilindrică cu avans tranversal

Întrebare: Ce efect are utilizarea rectificarii frontale si cilindrice cu avans transversal asupra discului abraziv?
Răspuns: însă acest procedeu conduce la o uzură excesivă a colțului discului abraziv care rectifică frontal umărul.
O productivitate ridicată a rectificării cu avans transversal se obține, la arbori în trepte, pe mașini de rectificat specializate, echipate cu mai multe discuri abrazive care rectifică simultan mai multe fusuri ale piesei. Astfel de mașini au fost dezvoltate pentru rectificarea simultană a fusurilor pentru lagăre paliere ale arborilor cotiți pentru motoare.

Întrebare: Ce rol au masinile de restificat specializate?
Răspuns: au fost dezvoltate pentru rectificarea simultană a fusurilor pentru lagăre paliere ale arborilor cotiți pentru motoare.

Întrebare: Cum actioneaza discurile abrazive ale unei masini speciale de rectificat?
Răspuns: rectifică simultan mai multe fusuri ale piesei.
Rectificarea fără vârfuri(englezăCenterless grinding) este utilizată la prelucrarea pieselor cu rigiditate redusă (cu diametre mici și lungimi mari) sau pentru prelucrarea unor piese de dimensiuni mici care nu pot fi prinse între vârfuri, de exemplu inele derulmenți, știfturi, bolțuri depiston, de asemenea se pot rectifica bare cilindrice lungi. Precizia diametrului la rectificarea fără vârfuri se obține în treptele de precizie IT6 - IT8.

Întrebare: Ce piese sunt rectificate in cadrul procedeului rectificare fara varfuri?
Răspuns: Rectificarea fără vârfuri(englezăCenterless grinding) este utilizată la prelucrarea pieselor cu rigiditate redusă (cu diametre mici și lungimi mari) sau pentru prelucrarea unor piese de dimensiuni mici care nu pot fi prinse între vârfuri

Întrebare: Cum se obtine precizia diametrului la rectificarea fara varfuri?
Răspuns: se obține în treptele de precizie IT6 - IT8.
Piesa de rectificat se sprijină liber (fără prindere fizică) pe o riglă de ghidare între discul rectificator cu diametru mai mare și discul conducător cu diametru mai mic, care rotește piesa datorită frecării. Discurile abrazive se rotesc în același sens, însă au roluri diferite: discul rectificator detașează adaosul de prelucrare, iar discul conducător rotește piesa în sens contrar rotației discului, la o viteză constantă, apropiată de viteza periferică a discului conducător.

Întrebare: Ce pozitie are piesa ce trebuie rectificata?
Răspuns: se sprijină liber (fără prindere fizică) pe o riglă de ghidare între discul rectificator cu diametru mai mare și discul conducător cu diametru mai mic

Întrebare: Ce rol are discul rectificator ?
Răspuns: detașează adaosul de prelucrare
Rectificarea suprafețelor plane este utilizată ca operație de finisare pentru obținerea unei precizii ridicate (planitatesuperioară) și a unei rugozități reduse a suprafețelor, atunci când aceste condiții nu pot fi respectate la operațiile prealabile de frezare, rabotare sau broșare.Se execută pe mașini de rectificat plan orizontale sau mașini de rectificat plan verticale (clasificare după poziția axei sculei abrazive).

Întrebare: Ce determina procedeul de rectificare a suprafetelor plane?
Răspuns: pentru obținerea unei precizii ridicate (planitatesuperioară) și a unei rugozități reduse a suprafețelor, atunci când aceste condiții nu pot fi respectate la operațiile prealabile de frezare, rabotare sau broșare.

Întrebare: Ce tip de masini folosesc acest procedeu de rectificare al suprafetelor plane?
Răspuns: Se execută pe mașini de rectificat plan orizontale sau mașini de rectificat plan verticale
Rectificarea plană poate înlocui frezarea atunci când trebuie prelucrate piese călite, deci cu duritate ridicată. De asemenea, rectificarea se folosește și ca operație de curățire a suprafețelor plane brute ale pieselorturnateîn forme de nisip, care au o crustă superficială dură și în acest caz rectificarea înlocuiește frezarea sau rabotarea; un exemplu de aplicare este la batiuri turnate de mașini-unelte.

Întrebare: In ce situatii se poate recurge la rectificarea plana in locul frezarii?
Răspuns: atunci când trebuie prelucrate piese călite, deci cu duritate ridicată.

Întrebare: Cum sunt curatate suprafetele plane brute ale pieselor turnate în forme de nisip, care au o crustă superficială dură?
Răspuns: rectificarea se folosește și ca operație de curățire a suprafețelor plane brute ale pieselorturnateîn forme de nisip
La prelucrarea materialelor care au tendința de formare a arsurilor de rectificare, pentru micșorarea degajării de căldură se folosesc discuri abrazive moi (cu duritate mai mică) și se micșorează viteza de rectificare. Pentru găuri cu diametrul peste 200 mm, diametrul discului abraziv este determinat de diametrul arborelui principal port-piatră.

Întrebare: Cum se reduce degajare de caldura in cazul rectificarii pieselor care au tendinta de formare a arsurilor de rectificare?
Răspuns: se folosesc discuri abrazive moi (cu duritate mai mică) și se micșorează viteza de rectificare.

Întrebare: Ce se determina diametrul discul abraziv pentru găuri cu diametrul peste 200 mm?
Răspuns: diametrul discului abraziv este determinat de diametrul arborelui principal port-piatră.
Discul abraziv electroconductor constă din granule abrazive într-o masă de umplutură electroconductoare (grafit) și un liant de bachelită. Discul abraziv poate fi și metalic, cu granule abrazive presate într-un strat periferic. Electrolitul este introdus în zona de prelucrare în același mod ca la rectificarea umedă convențională. Electroliții pot fi clorura de sodiu sau nitratul de sodiu (în soluții apoase).

Întrebare: Din ce este constituit un disc abraziv electroconductor?
Răspuns: constă din granule abrazive într-o masă de umplutură electroconductoare (grafit) și un liant de bachelită.

Întrebare: ce electroliti sunt utilizati in procedeul de rectificare prin electroabraziune?
Răspuns: Electroliții pot fi clorura de sodiu sau nitratul de sodiu (în soluții apoase).
Comportarea corpurilor (sculelor) abrazive depinde direct de caracteristicile acestora și alegerea lor corectă. Un corp abraziv este constituit dintr-o matrice de granule abrazive mari, presate și legate cu ajutorul unui liant, pentru a forma o sculă abrazivă cu diferite profiluri, secțiuni transversale și dimensiuni. Elementul activ în corpul abraziv este granula abrazivă, liantul nu are o acțiune directă în prelucrarea suprafețelor, ci are numai rolul de legare a granulelor.

Întrebare: Cum poate fi descris un corp abraziv?
Răspuns: Un corp abraziv este constituit dintr-o matrice de granule abrazive mari, presate și legate cu ajutorul unui liant

Întrebare: Care este elementul activ dintrun corp abraziv?
Răspuns: granula abrazivă
Un material abraziv cu excelente proprietăți așchietoare estenitrura cubică de bor, care ocupă locul secund pescara de duritate Mohs, după diamant și are stabilitate termică foarte ridicată, până la 13000C. Se folosește pentru rectificarea oțelurilor tratate termic, cu duritate mare, a aliajelor cu Ti, W, Co, Mo,a oțelurilor inoxidabile și a fontelor dure, având în vedere că temperatura dezvoltată în zona de așchiere este foarte ridicată.

Întrebare: Ce element este considerat cel mai dur?
Răspuns: diamant

Întrebare: Pana la ce temperatura are stabilitate termica materialul abraziv  nitrura cubică de bor?
Răspuns: până la 13000C
Duritatea corpului abrazivreprezintă rezistența complexului abraziv-liant la tendința de dislocare a granulelor abrazive de pe suprafața corpului, sub influența forțelor de așchiere apărute în timpul lucrului.[10]Duritatea corpului abraziv, ca parametru funcțional depinde de: cantitatea și calitatea liantului, forma și microgeometria granulelor etc. Pentru a evita consumul ridicat de pietre abrazive sub efectul presiunilor mari la rectificare este convenabil să se aleagă pietre mai dure.

Întrebare: In ce consta duritatea corpului abraziv?
Răspuns: reprezintă rezistența complexului abraziv-liant la tendința de dislocare a granulelor abrazive de pe suprafața corpului, sub influența forțelor de așchiere apărute în timpul lucrului.

Întrebare: Din ce motiv se recomanda alegerea unor pietre cat mai dure?
Răspuns: Pentru a evita consumul ridicat de pietre abrazive sub efectul presiunilor mari la rectificare
Structura corpului abrazivse definește prin raportul cantitativ dintre volumul granulelor pe de o parte și volumul liantului și porilor, pe de altă parte, pe unitate de volum. Cu cât structura este mai poroasă, cu atât așchiile se evacuează mai ușor și se reduce posibilitatea de îmbâcsire a discului abraziv, însă acesta se uzează mai repede. Când nu se pot utiliza lichide de răcire-ungere, se folosesc discuri abrazive superporoase.

Întrebare: Cum se pot recude riscurile imbacsirii discului abraziv?
Răspuns: Cu cât structura este mai poroasă, cu atât așchiile se evacuează mai ușor și se reduce posibilitatea de îmbâcsire a discului abraziv

Întrebare: Cum se poate defini structura unui corp abraziv?
Răspuns: se definește prin raportul cantitativ dintre volumul granulelor pe de o parte și volumul liantului și porilor, pe de altă parte, pe unitate de volum.
Există o mare varietate de materiale care pot fi rectificate, dintre care se pot enumera: oțeluri necălite sau călite, oțeluri inoxidabile, oțel rapid călit, stelit (aliaj de cobalt, crom, wolfram, molibden, dur, inoxidabil), titan, fonte, dar și materiale neferoase cum sunt aluminiu și aliajele sale, bronz dur sau moale, alamă, cupru. În caz de necesitate se rectifică și materiale nemetalice, de exemplu, materiale plastice, granit, beton etc.

Întrebare: Ce materiale neferoase se pot rectifica?
Răspuns: aluminiu și aliajele sale, bronz dur sau moale, alamă, cupru.

Întrebare: Ce materiale nemetalice se pot rectifica?
Răspuns: materiale plastice, granit, beton etc.
Lichidele de răcire-ungere sunt aduse în zona de așchiere sub formă de jet sau prin interiorul discului abraziv, prin porii acestuia. Introducerea lichidului de răcire prin interiorul discului are avantajul, față de răcirea tradițională, al unei diminuări nete a cantității de căldură produse, iar discul abraziv se îmbâcsește mult mai dificil, deoarece prezența permanentă a lichidului în interstițiile care separă granulele abrazive împiedică fixarea particulelor metalice în pori.

Întrebare: Cum actioneaza lichidele de racire-ungere in cadrul procedeului de rectificare?
Răspuns: sub formă de jet sau prin interiorul discului abraziv, prin porii acestuia.

Întrebare: Cum poate un lichid de racire-ungere sa diminueza imbacsirea discului abraziv?
Răspuns: deoarece prezența permanentă a lichidului în interstițiile care separă granulele abrazive împiedică fixarea particulelor metalice în pori.
Polarizareauneiunde, inclusiv a undelorelectromagneticeși delumină, se manifestă atunci când unda dispune de anumite direcții (planuri) favorizate în care au locvibrațiile(ondulațiile).O undă (sau rază, fasciculă) de lumină naturală, venită de la Soare, nu este polarizată. Vibrațiile au loc pe toate direcțiile perpendiculare pe direcția deplasării razei, și anume la fel de intens, fără a favoriza vreuna din ele.

Întrebare: Ce inseamna polarizarea unei unde?
Răspuns: unda dispune de anumite direcții (planuri) favorizate în care au locvibrațiile(ondulațiile)

Întrebare: In ce directii au loc vibratiile?
Răspuns: Vibrațiile au loc pe toate direcțiile perpendiculare pe direcția deplasării razei
Privită exact central de-a lungul direcției (axei) propagării, vibrațiile sunt distribuite uniform în jurul axei, și ca înclinare, și ca intensitate, astfel că punctele de maxim formează în jurul axei un cerc, mai exact uncilindrucu secțiunea uncerc(„înfășurătoare”), cu diametrul determinat de amplitudinea vibrațiilor (deci infim, dar nu zero).

Întrebare: Cum sunt distribuite vibratiile ?
Răspuns: vibrațiile sunt distribuite uniform în jurul axei, și ca înclinare, și ca intensitate

Întrebare: Ce determina in jurul axei punctele de maxim ale vibratiilor?
Răspuns: punctele de maxim formează în jurul axei un cerc, mai exact uncilindrucu secțiunea uncerc
Luminaestepolarizată atunci când vibrațiile de pe o anumită direcție (perpendiculară pe direcția propagării) sunt mai intense decât cele de pe celealte direcții. Lumina polarizată se întâlnește rar în natură, dar poate fi creată cu aparate speciale. La lumina polarizată este vorba de un cilindru al vibrațiilor cu secțiuneaeliptică, deci de o elipsă, mai mult sau mai puțin alungită (turtită).

Întrebare: Cand este lumina polarizata?
Răspuns: tunci când vibrațiile de pe o anumită direcție (perpendiculară pe direcția propagării) sunt mai intense decât cele de pe celealte direcții.

Întrebare: Ce anume determina polarizarea luminii?
Răspuns: un cilindru al vibrațiilor cu secțiuneaeliptică, deci de o elipsă, mai mult sau mai puțin alungită (turtită).
Prinintensitate sonoră(în sensfiziologic) se înțelege senzația pe care o produce asupra organului nostru auditivamplitudinea(elongațiamaximă pe care o efectuează mișcarea vibratorie față de pozițiade echilibru) uneivibrații sonore, altfel spus, volumul vibrației. Cu cât amplitudinea vibrațiilor este mai mare, cu atât crește și intensitateasunetuluirezultat, și invers. Aceasta se măsoară prin unitățile denumite în fizicăfonisaudecibeli

Întrebare: Ce definitie se poate atribui intensitatii sonore?
Răspuns: senzația pe care o produce asupra organului nostru auditivamplitudinea(elongațiamaximă pe care o efectuează mișcarea vibratorie față de pozițiade echilibru) uneivibrații sonore

Întrebare: Care este unitatea de masura a intensitatii sonore?
Răspuns: fonisaudecibeli
Pragul inferior, dedesubtul căruiasunetelenu mai sunt sesizate deurecheaumanăeste însemnat prin0 decibeli.Limita superioarăeste de aproximativ140 de decibeli, dincolo de caresunetelenu mai pot fi auzite corect, deoarece intensitatea prea mare distorsionează perceperea auditivă, producând chiar senzații dureroase.

Întrebare: care este limita superioara a intensitatii sonore astfel incat sunetele sa nu fie distorsionate?
Răspuns: este de aproximativ140 de decibeli

Întrebare: Ce efecte are depasirea limitei superioare a intensitatii sonore?
Răspuns: sunetelenu mai pot fi auzite corect, deoarece intensitatea prea mare distorsionează perceperea auditivă, producând chiar senzații dureroase.