Verbatim report of proceedings of 13 December 2016
Date: 2016-12-13
Institutions: European Parliament
Subjects: European Parliament, parliamentary debate








C_202402250EN.000101.fmx.xml












Official Journal of the European Union


EN
Series C














22.3.2024







            13 December 2016
            VERBATIM REPORT OF PROCEEDINGS OF 13 DECEMBER 2016
            
         
(C/2024/2250)

Contents







1.

Opening of the sitting
3










2.

‘Clean Energy for All’ package (debate)
3










3.

General revision of Parliament's Rules of Procedure (debate)
28










4.

Award of the Sakharov Prize (formal sitting)
39










5.

Voting time
44










5.1.

EU-Algeria Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes (A8-0367/2016 - Pier Antonio Panzeri) (vote)
44










5.2.

North-East Atlantic: deep-sea stocks and fishing in international waters (A8-0369/2016 - Isabelle Thomas) (vote)
44










5.3.

General revision of Parliament's Rules of Procedure (A8-0344/2016 - Richard Corbett) (vote)
44










5.4.

Situation of fundamental rights in the European Union in 2015 (A8-0345/2016 - József Nagy) (vote)
45










5.5.

A coherent EU policy for cultural and creative industries (A8-0357/2016 - Christian Ehler, Luigi Morgano) (vote)
46










5.6.

Rights of women in the Eastern Partnership States (A8-0365/2016 - Mariya Gabriel) (vote)
46










6.

Explanations of vote
46










6.1.

EU-Algeria Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes (A8-0367/2016 - Pier Antonio Panzeri)
46










6.2.

North-East Atlantic: deep-sea stocks and fishing in international waters (A8-0369/2016 - Isabelle Thomas)
68










6.3.

General revision of Parliament's Rules of Procedure (A8-0344/2016 - Richard Corbett)
95










6.4.

Situation of fundamental rights in the European Union in 2015 (A8-0345/2016 - József Nagy)
126










6.5.

A coherent EU policy for cultural and creative industries (A8-0357/2016 - Christian Ehler, Luigi Morgano)
164










6.6.

Rights of women in the Eastern Partnership States (A8-0365/2016 - Mariya Gabriel)
205










7.

Corrections to votes and voting intentions : see Minutes
240










8.

Presidents' signature of the Joint Declaration on the EU's legislative priorities for 2017
240










9.

Approval of the minutes of the previous sitting : see Minutes
242










10.

Action taken on Parliament's positions and resolutions: see Minutes
242










11.

Review of the Slovak Council Presidency (debate)
242










12.

Corrigendum (Rule 231): see Minutes
252










13.

Annual Report on human rights and democracy in the world and the European Union's policy on the matter 2015 (debate)
252










14.

Implementation of the Common Foreign and Security Policy (Article 36 TEU) (debate)
277










15.

EC-Uzbekistan Partnership and Cooperation Agreement and bilateral trade in textiles - EC-Uzbekistan Partnership and Cooperation Agreement and bilateral trade in textiles (resolution) (debate)
300










16.

EU-Colombia and Peru Trade Agreement (accession of Ecuador) (debate)
308










17.

CAP tools to reduce price volatility in agricultural markets (debate)
316










18.

Agenda for next sitting: see Minutes
330










19.

Closure of the sitting
330




Verbatim report of proceedings of 13 December 2016
                  


IN THE CHAIR: ANNELI JÄÄTTEENMÄKI


Vice-President

1.   Opening of the sitting

(The sitting opened at 9.00)

2.   ‘Clean Energy for All’ package (debate)

President. – The next item is the debate on the Commission statement on the ‘Clean Energy for All’ package.

Maroš Šefčovič,
Vice-President of the Commission. – Madam President, distinguished Members, as you will remember, on the previous occasions when we have met over the past two years I was always telling you about our plans, objectives and our future path for creating the Energy Union, one which serves Europe's citizens, boosts our industries and preserves our environment. But at this point in time as we are meeting in December 2016, I would like to say to you that our internal work in the Commission is now almost entirely complete. We have presented to you over the past two years the strategy, the legislation and the enabling environment for turning the Energy Union from a catchy buzzword to the reality we live in.
With last week's package we are 90% done with what we have promised, and now we very much need the European Parliament to make sure that the Energy Union also becomes a legal reality. We need to work together to make sure that we start the co-legislative process as early as possible. Of course, last week's package was rather a big one. It has eight legislative proposals and some important political communications and reports, so I shall just focus on the three main goals: how to put energy efficiency first; how to achieve global leadership in renewables; and what we can do to provide a really fair deal for our consumers.
As you will have already noticed, this package is bound to have a huge impact on jobs and growth. It could generate around a 1% increase in GDP in the next 10 years. It could spur investment of EUR 177 billion and it would directly improve the life and quality of our citizens. On this last aspect it was very important for us to have a particular social component in the package, particularly for those who have difficulties in paying their energy bills, and to make sure that the transition we are starting will be a transition which we can call socially fair.
As you can imagine, because of the time constraints I will not be able to go into the details of the overall package, so I will just focus on some elements of the new governance systems we are proposing. When we discussed it the last time, in December 2015, you were very much inviting the Commission to present a legislative proposal on the governance. We listened very carefully to you and we proposed such a proposal. It serves three objectives.
First, it streamlines the different planning and reporting obligations, and we are making sure that we will really get rid of overlapping reporting obligations, we will align the reporting in terms of frequency and timing, and I believe that what we are putting on the table is in full accordance with the reporting and planning of the Paris Agreement. So it will allow us to continue to play a leading role in the Paris Agreement implementation.
Secondly, you have been very much calling for increased transparency and more predictability, which we introduced into the system as well because we see them as two essential conditions to attract investments and indeed to fundamentally transform and modernise our economies.
Thirdly, we are proposing a mechanism that is solid and robust so we can collectively reach all the Energy Union's objectives, in particular the 2030 targets, and to put Europe firmly on the road to a low-carbon economy and society. How do we want to achieve it? The key instrument will be the national energy and climate plans, plans that have a long-term perspective of 2030 or even 2050. The plans will cover all five dimensions of the Energy Union and will be the result of consultations with other neighbouring Member States because we know how important regional cooperation in this aspect is.
We would like to make sure that the work on these plans will start swiftly because we would like to see the final form by the beginning of 2019, and this will be an important goal of my second Energy Union which I would like to start in February next year and where I hope some of you, as we did the last time, could join me.
Then we will have a system of biannual reports and every year we will also issue a report on the Energy Union, where we will analyse the overall situation in Europe and where we will also if needed issue the necessary recommendations. I see that time is flying by. Therefore, Madam President, I would like to pass the floor, if you will allow, also to Commissioner Arias Cañete so that he can go into more detail on the concrete legislative proposals.

Miguel Arias Cañete,
Member of the Commission. – Madam President, as explained by Vice-President Šefčovič, the main building blocks of the legislative proposals cover energy efficiency, renewable energy, the design of the electricity market and governance rules for the Energy Union.
Let me start with energy efficiency first. We are proposing, as we promised, a European Union binding target of 30% for 2030, up from the current target of at least 27%. A 30% target is the most cost-effective option by 2030. It will create about 400 000 more new jobs, reduce gas imports by 12% and save EUR 70 billion in fossil fuel import bills. For buildings, a sector which accounts for 40% of Europe's energy consumption, we are proposing to speed up the renovation rate and promote the use of innovative and smart technologies. This will boost activity and revive employment in the construction and engineering sectors. As examples of concrete measures we propose prolonging the savings obligations in order to contribute to the energy efficiency target, deploying about five million electric vehicle recharging points, and encouraging greater use of renewable energy in buildings, which is currently just 16%. With this set of measures, our proposal will speed up investment in the renovation of buildings, create a building renovation market with a value between EUR 80 and 120 billion in 2030, lower energy bills for consumers, and take up to 3.2 million households out of energy poverty. Last, but not least: for products, the Commission has adopted a new Ecodesign Working Plan.
On renewable energy, our aim is to be world leaders, maximising the use of renewable energy in buildings, transport and industry. Our new rules will ensure that the renewable energy target of at least 27% by 2030 is reached. First, we are putting the investment framework right by consolidating several core principles for support for renewable energy in European Union legislation. We move away from national schemes and propose a progressive Europeanisation through cross-border opening of support. We want to put an end to retroactive changes in support, and we call for simplified administrative procedures to get the projects up and running.
Second, we propose measures for the sectors which have the highest potential for the deployment of renewable energy: transport, heating and cooling, and electricity. In transport the proposed measures will boost the use of advanced biofuels, electricity and renewable synthetic fuels. We have proposed an ambitious mandate of 6.8% by 2030, with a strong component of 3.6% of advanced biofuels. On bioenergy in particular, after many years of uncertainty, we are introducing strengthened sustainability criteria for biomass. Also, in line with our earlier position, we propose to progressively reduce the contribution of food-based biofuels to meet the European Union's renewable target: from 7% in 2021 to 3.8% by 2030. This is both realistic and proportionate. The Renewables Directive also includes a number of options for Member States to increase their share of renewable energy in heating and cooling supply by one percentage point per year until 2030.
Furthermore, our proposal opens access rights to local district heating and cooling systems for producers of renewable heating and cooling and waste from industry, and third parties acting on their behalf.
This takes me to the third area: renewable electricity. Our target of at least 27% also means a 50% share of renewables in our electricity mix. Here the proposed Renewables Directive and the new market design proposals work hand in hand. We are overhauling the electricity market, and we do so mainly in two ways. First, by changing the rules of the market. The new market rules will promote a more flexible market. Sharper price signals will prompt investment in demand response, storage and quickly reacting generation. Our proposals will make trading easier by better integrating short-term markets. Second, by fostering regional cooperation. We will create Regional Operational Centres where transmission system operators will cooperate to ensure optimal use of the European electricity grid and better security of supply. And we will set up a Europe-wide DSO entity to coordinate the operation and planning of the transmission and distribution networks.
Third, by giving a European dimension to security of supply. We will develop common rules on crisis prevention and tools to ensure cross-border cooperation to confront new threats to security of supply, such as cyber-attacks. And we will establish a common framework for capacity remuneration mechanisms. This framework will build on a wider European adequacy assessment. All available capacities, including in neighbouring States, will be taken into account and this will make sure that the right amount of capacity is identified. We provide rules the rules to ensure cross-border participation. This is a big change compared with today, and it will keep costs to consumers to a minimum and preserve the functioning of the internal market.
But I want to be very clear on one more point. Capacity mechanisms will not be used as a backdoor subsidy for high-polluting fossil fuels. That would go against our climate objectives. That is why we have set a limit of 550 grams of carbon dioxide per kilowatt-hour for new plants, and existing capacity mechanisms also have to adapt to the new rules in due time. In all of this, our European Union Agency for the Cooperation of Energy Regulators (ACER) will ensure the proper regulatory oversight. We propose therefore to reinforce ACER's powers to meet these tasks.
Finally, allow me to underline one of the essential elements of the package, namely putting consumers at the centre. The new rules will enable them not only to be more informed or to change their provider more easily, but to be able, if they want, to produce their own renewable electricity and be paid for electricity they feed into the grid. In that case, their contribution to the grid costs should be fair and cost-reflective while they continue to benefit from facilitated access to the market – the so-called priority dispatch.
I expect this complete set of proposals will be adopted by the co-legislators as quickly as possible.

Krišjānis Kariņš,
PPE grupas vārdā. – Priekšsēdētāj! Komisāri! Šī iniciatīva, ar ko Eiropas Komisija nāk, ir, iespējams, lielākā politikas iniciatīva pēdējos desmit gados. Tās nozīmi nevar novērtēt pārāk zemu.
               

                  Konkrēti kas ir dzinis mūsu enerģētikas politiku līdz šim — pēdējos piecpadsmit, varbūt pat divdesmit gadus? Tā ir bijusi klimata politika. Virsmērķis samazināt kaitīgos izmešus — CO2 gāzes — vai samazināt klimata pārmaiņu — to, ko mēs kā cilvēce darām. Un, pateicoties šai politikai, mēs esam subsidējuši atjaunojamos energoresursus un šīs tehnoloģijas ir attīstījušās tā, ka mums šodien ir vēja ģeneratori, saules ģeneratori un tā tālāk, ka mums ir reāla alternatīva fosilajām degvielām.
               

                  Ar šo iniciatīvu faktiski mēs papildināsim savu politikas arsenālu, ieviešot vēl vienu principu, ko varētu mierīgi tulkot kā cenas konkurenci. Tagad mēs arī domāsim par to, kā nodrošināt, lai patērētājam un industrijai cenas būtu pēc iespējas zemas, un tā atbilde un tas veids, kā mēs to darīsim, ir ieviešot vairāk konkurences, ļaujot tirgum noteikt to, kādām kapacitātēm kurā vietā ir jābūt.
               

                  Mēs zinām, ka līdz šim subsīdijas ir bijušas nepieciešamas, bet tagad uz priekšdienām mums ir jāskatās, kur un kā mēs varam varbūt atkāpties no tā un ļaut tirgum pārņemt to, ko subsīdijas ir uzsākušas, jo tirgus ir tam nobriedis.
               

Kathleen Van Brempt,
namens de S&D-Fractie. – Dank u wel, commissaris, niet alleen omdat u hier bent, maar ook omdat u tijdig op de afspraak uw winterpakket hebt goedgekeurd en naar het Parlement gestuurd. Er is een gigantisch pakket aan dossiers, wetgevend en niet-wetgevend, en ik kan u verzekeren dat onze fractie klaar is om eraan te beginnen en er samen met andere fracties voor te zorgen dat dit pakket snel en goed door het Parlement geraakt. Het is een goede basis om van te vertrekken.
               

                  Maar - en er is altijd wel een maar - het ambitieniveau mag volgens onze fractie nog een beetje hoger. We zijn op een dag na één jaar na de Overeenkomst van Parijs en voor ons is deze overeenkomst, de COP 21, de overeenkomst waar alle andere initiatieven moeten onder vallen In dat opzicht is het belangrijk om het ambitieniveau nog wat te versterken. We zijn ontzettend blij met de bindende energie-efficiëntie-doelstellingen. We vinden dat fantastisch, maar u weet, dit Parlement heeft al gestemd voor een bindende doelstelling van 40 procent. Dat is haalbaar, dat is goed voor het klimaatbeleid, maar ook voor de werkgelegenheid en ook voor de energiearmoede in Europa. Ik kom daar straks nog even op terug.
               

                  Twee, hernieuwbare energie. Goed, maar niet goed genoeg. Daar hebt u eigenlijk de ambitie laten varen om bindende doelstellingen op lidstaatniveau op te leggen, terwijl die in het verleden toch zo fantastisch goed gewerkt hebben. Er moeten dus betere doelstellingen komen inzake hernieuwbare energie. Ik koppel daar ook de prioritaire dispatching aan. Het heeft geen zin om in te zetten op hernieuwbare energie en dan toch terug prioriteit te geven aan fossiele brandstoffen, die gemakkelijker zijn of duurder om los te koppelen.
               

                  Tot slot houdt onze fractie enorm aan de initiatieven die worden voorgelegd betreft de energiearmoede. We willen die ondersteunen en versterken. Het is, naast het klimaatbeleid, een ontzettend belangrijke uitdaging. In ieder geval, beste commissarissen, we zijn er klaar voor en we hopen op een heel goede en constructieve samenwerking om dit pakket door het Parlement te krijgen en ambitieus naar voor te schuiven.
               

Zdzisław Krasnodębski,
w imieniu grupy ECR. – Pani Przewodnicząca! Rzeczywiście przedstawiony przez Komisję pakiet jest bardzo obszerny, liczy kilkanaście projektów legislacyjnych i setki stron, więc czeka nas bardzo dużo pracy. Ale w związku z tym nie powinien być rozpatrywany w pośpiechu ani pod naciskiem i należy przy tym zachować traktatowy podział kompetencji między państwa członkowskie Wspólnoty, pamiętając o prawie państw do stanowienia o własnym koszyku energetycznym, o prawie wyboru sposobów na osiąganie wspólnotowych celów, np. w zakresie dekarbonizacji.
               

                  Ponadto należy pamiętać o równowadze między dwoma celami polityki energetycznej Unii, o ochronie klimatu oraz zapewnieniu bezpieczeństwa energetycznego. Niektóre propozycje pod tym względem budzą wątpliwości, np. w sprzeczności z dążeniem do coraz większej niezależności energetycznej Unii jest propozycja Komisji dotycząca powstawania rynków mocy w krajach członkowskich, przede wszystkim proponowany limit emisyjności. W praktyce oznacza on dopuszczenie jedynie jednostek gazowych do tworzenia rynków mocy. Podobnie wykluczenie biomasy jako źródła OZE jest w sprzeczności z gwarantowaną do tej pory neutralnością technologiczną w zwiększaniu produkcji energii ze źródeł odnawialnych.
               

                  Obawy wzbudza również koncepcja platformy finansowej, centralnie zarządzanej przez Komisję Europejską. Można mieć też wątpliwości co do propozycji ustanowienia prawnie wiążącego celu w zakresie efektywności energetycznej na poziomie 30 procent. Pozostaje to w sprzeczności z ustaleniami szczytu klimatycznego z grudnia 2014 roku. Ale nad tym wszystkim będziemy pracować i mam nadzieję, że osiągniemy kompromis w tych sprawach.
               

Fredrick Federley,
för ALDE-gruppen. – Fru talman! Tack så mycket kommissionärerna också för att ni är här och föredrar de lagförslag vi har för handen.
               

                  Detta utgör kanske det största energipolitiska lagförslag vi haft i Europas historia och är viktigt ur väldigt många perspektiv. Dels för att se till att vi klarar av de geopolitiska utmaningarna och de säkerhetshot som energipolitiken faktiskt utgör när vi inte klarar av att se till att vår industri och våra konsumenter kan försörjas med egen energi, utan vi är beroende av en tredje makt för att se till att vi klarar värmen på vintern, industriproduktionen och låga energipriser för våra medborgare.
               

                  Samtidigt platsar detta energipaket också i en större klimatpolitisk utmaning. Och det är viktigt att komma ihåg att också sommarpaketet utgör en del av helheten i detta, och också ETS:en som vi just nu är inne i ett skede av att försöka slutförhandla.
               

                  Det ger också vid handen att vi måste ha en diskussion om vad som är subventioner och vad som inte är subventioner. Det slår mig alltid i debatten, som en av dem som förespråkar förnyelsebart, att så fort det sker en satsning på förnyelsebar energi, då får vi en debatt om att det är massiva subventioner.
               

                  Men alla de miljarder euro som plöjs ner i kol, i gasprojekt, de ses hela tiden som satsningar och som någonting som är viktigt för industrin. Jag tror att båda under överskådlig tid kommer att fylla sin funktion på den europeiska energimarknaden.
               

                  Men det gäller att se till att vi klarar de klimatmål vi har satt upp, låga priser för energin så att vi klarar elintensiv industriproduktion i Europa, att vi klarar låga priser för konsumenterna och att vi gör det på ett miljöriktigt sätt.
               

                  Vi kan se i flera delar i Europa att det går att göra, och tillsammans med en väl fungerande marknad kommer vi också att lösa detta. Tack!
               

Νεοκλής Συλικιώτης,
εξ ονόματος της ομάδας GUE/NGL. – Κυρία Πρόεδρε, κύριοι Επίτροποι, εμείς ως GUE/NGL δεν θα στηρίξουμε ένα ενεργειακό πακέτο που υποτάσσει πλήρως την ενέργεια στις ανάγκες της αγοράς, καθιστώντας την εργαλείο προς όφελος των πολυεθνικών και των μονοπωλίων. Δυστυχώς, η Επιτροπή προωθεί την πλήρη φιλελευθεροποίηση της αγοράς ηλεκτρικής ενέργειας, κάτι που θα δώσει στους προμηθευτές το δικαίωμα να θησαυρίζουν επιβάλλοντας έτσι όσο υψηλές τιμές θέλουν. Ζητούν από το 2012 να εποπτεύουν τους ενεργειακούς σχεδιασμούς των κρατών και να έχουν υπερεξουσίες, καταστρατηγώντας έτσι τα κυριαρχικά δικαιώματα των κρατών.
               

                  Παρ' όλο που σημειώνεται κάποια πρόοδος όσον αφορά την προώθηση της ενεργειακής απόδοσης, εντούτοις ο στόχος που τίθεται για αύξηση κατά 30% μέχρι το 2030 αποτελεί σοβαρή υποχώρηση σε σχέση με το 40% που έθεσε το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο. Το ίδιο και ο στόχος για 27% κατανάλωση από τις ανανεώσιμες πηγές ενέργειας, αντί του 30% και άνω που ζητά το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο. Επίσης, είναι αρνητικό το ότι τίθεται τέρμα στην προτεραιότητα εισόδου στα δίκτυα που είχαν οι ανανεώσιμες πηγές ενέργειας.
               

                  Για ακόμα μια φορά η Επιτροπή αναγνωρίζει το πρόβλημα της ενεργειακής φτώχειας, αποτυγχάνει όμως να προτείνει ένα ολοκληρωμένο σχέδιο δράσης για την καταπολέμησή της. Απέτυχε επίσης να δώσει λύσεις σε σοβαρά ενεργειακά προβλήματα, όπως αυτό της άρσης της ενεργειακής απομόνωσης κρατών και περιοχών της Ευρώπης. Απέτυχε επίσης να δώσει ένα ολοκληρωμένο και σωστό πλαίσιο για αντιμετώπιση των κλιματικών αλλαγών. Για μας προκύπτει ότι για ακόμα μια φορά θυσιάστηκαν το περιβάλλον και οι ενεργειακές ανάγκες των λαών, για να ικανοποιηθούν τα συμφέροντα των πολυεθνικών και οι ανάγκες της αγοράς.
               

Claude Turmes,
on behalf of the Verts/ALE Group. – Madam President, allow me to thank Mr Juncker for having stuck to the 30% energy efficiency he promised us, Mr Šefčovič for promoting energy for citizens, Mr Arias Cañete for banning new coal, Mr Timmermans for recognising that eco-design is a big measure for Europe, Mr Katainen for all the work he does on improving financing around energy efficiency, and Mr Moedas for preparing the energy business in Europe for disruptive change.
But - and of course there are good elements in this package - there is a lack of vision. Why do you call this package ‘clean energy’? Why do you not call it green energy? Because the future can only be renewables. Look at the costs. 50% renewable electricity in 2030, with full electrification of transport, bringing more heat and electricity: that is too low, sorry; get up your numbers.
If there is one thing which is unacceptable in this package it is your costs on renewables. How is it possible that the Commission suggests that an offshore wind park costs EUR 90 [per MWh] in 2050 when we have seen one last week which cost EUR 49 in 2016? You need a reality check when it comes to the cost reductions of renewables, and you need a reality check when it comes to ETS and how well or badly it functions. This is not building trust.
The second thing is that this package is not building trust for the market. Yes, Krišjānis, let the market take over, but not only for renewables. What is a market where coal pollution costs EUR 4 per tonne? What is a market where German power companies have to pay for the decommissioning, while France is organising a EUR 100-billion-plus tax subsidy for decommissioning? I want the market to take over, but it must be a market which is fair not only for renewables but also has to address coal and nuclear costs.
And it is not building trust with governments. Governments are not happy. Why? Because you cannot coerce governments by forcing them to open their support schemes. That is not building trust: forcing them to split, or suggesting that they split countries up into two or more zones, forcing them to open cross-border lines without any security margins. That is not building trust. We need to go beyond borders, but therefore we need concrete plans. For the Baltic Sea, how do we link desynchronisation, which is a political must, with offshore wind farms? For south-east Europe, how do we reduce capital costs in non-euro countries like Bulgaria and Romania, and help Greece? How do we get 100% renewable fast-charging stations between Germany, France, Italy, Benelux? Concrete projects: why do we not have a financing scheme to help citizens' cooperatives. Let us make concrete projects to bring this Energy Union closer to citizens and closer also to the governments.

Dario Tamburrano,
a nome del gruppo EFDD. – Signora Presidente, onorevoli colleghi, cento, duecento, trecento, quattrocento, cinquecento, seicento… Questi seicento euro, colleghi, si trovano efficacemente sepolti a pagina dodici del secondo allegato della comunicazione ‘Energia pulita per tutti’.
               

                  Vero è che i sussidi inefficienti al fossile, cito, sono nel testo principale, ma come penultimo argomento del penultimo paragrafo, en passant, e senza quantificare. Quasi quasi ci erano sfuggiti. Mi riferisco ai dati del Fondo monetario internazionale e ai sussidi diretti e indiretti nella UE alle fonti fossili, nell'anno del Signore 2015 pari a trecento miliardi di euro annui, quantificazione riportata da voi stessi, son certo, quindi, col vostro autorevole avallo.
               

                  Quantificazione? Sì, siamo 500 milioni di cittadini, a onor del vero non so per quanto tempo, il sussidio anno pro capite a neonati e anziani compresi è quindi pari a questi seicento euro. Di fronte a questo scandalo tutto il resto impallidisce, è una vergogna, cinquecento milioni di volte vergogna.
               

                  Apprezzo genuinamente il lavoro di coloro che hanno redatto quattromila e oltre pagine di documenti professionali, precisi e intercollegati, ma manca in essi una cosa maiuscola: l'energia fossile sporca e letale, climaticamente, sanitariamente e geopoliticamente non deve essere sovvenzionata più di quella che definite pulita voi stessi: lo trovo immorale, osceno e anacronistico, di fatto suicida.
               

                  Stabilità, pareggio di bilancio, negazionismo delle condizioni e leggi reali che governano pianeta, vita, universo. La stabilità del clima, la circolarità, il bilancio termodinamico, le sole regole certe ed eterne come la morte, alle quali dobbiamo rispondere. Quindi per amor della giustizia e della scienza, se non si vogliono eliminare le sovvenzioni fossili, che si mettano almeno sul piatto, si stampino almeno trecento miliardi annui di denaro verde, di denaro vero all'energia verde.
               

                  Basta con le prese in giro del liberismo straccione, mettiamo ordine nella casa comune. Oikonomia!
               

Barbara Kappel,
im Namen der ENF-Fraktion. – Frau Präsidentin, Herr Kommissar Šefčovič, Herr Kommissar Cañete! Nach dem Pariser Übereinkommen und dem EU-Emissionshandelsschema hat die Kommission im Sommer ihren Vorschlag für den beschleunigten Übergang zu einer kohlenstoffarmen Wirtschaft vorgelegt, und nun das Winterpaket, ein Paket für saubere Energie für alle. Herr Kommissar Šefčovič, Sie haben es gesagt: 90 % der Arbeit sind damit erledigt. Und sicherlich kann damit auch festgestellt und sichergestellt werden, dass die EU eine Vorreiterrolle im Bereich der umweltfreundlichen Energiesysteme global einnehmen kann.
               

                  Das derzeit vorliegende Paket hat drei Hauptschwerpunkte, nämlich die Erhöhung der Energieeffizienz, die Weltmarktführerschaft der EU im Bereich der erneuerbaren Energien, und es soll ein besonderer Fokus auf die Verbraucher gelegt werden. Es eröffnen sich für die Verbraucher insofern Chancen, als ihnen eine viel aktivere und vitalere Teilnahme an den Energiemärkten gesichert wurde. Sie haben eine größere Auswahl von Anbietern, Zugang zu verlässlicheren Preisvergleichsinstrumenten und die Möglichkeit, ihren eigenen Strom zu erzeugen und zu verkaufen, was zu einer wesentlichen Preisreduktion im Bereich des Stroms führen wird. Allein durch die Ökodesign-Maßnahmen werden die jährlichen Energieeinsparungen bis 2020 dem Energieverbrauch Italiens entsprechen, und die Haushalte können bis zu 500 Euro pro Jahr einsparen. Ebenso eröffnen sich allein durch das Ökodesign große Möglichkeiten für die Unternehmen, und ein zusätzliches Einnahmepotenzial von 55 Mrd. EUR. Für die Industrie eröffnen sich ebenfalls große Chancen, weil durch die sauberen Energien allein im letzten Jahr globale Investitionen im Ausmaß von 300 Mrd. EUR angezogen wurden. Um die 2030-Ziele zu erreichen, werden es noch einmal 379 000 sein, insbesondere für die Bauindustrie durch eine Änderung der Richtlinie für die Gesamtenergieeffizienz von Gebäuden, und insbesondere für KMU ein Markt von 120 Mrd. EUR.
               

                  Lassen Sie mich aber noch kurz Kritikpunkte anführen: Ich finde, dass es besser ist, die nationalen Regulatoren zu stärken und besser zu vernetzen anstelle eines gesamteuropäischen Regulators. Ebenso bin ich gegen die Einhebung europäischer Gebühren, und ebenso sind die Kapazitätsmechanismen noch einmal genau zu definieren.
               

Zoltán Balczó (NI). – Elnök Asszony, ‘Tiszta energia mindenkinek’, a cím hangzatos, a célja szép. De néhány kérdésre válaszolni kell. Vajon reálisan az előállítandó energia hány százalékát képzeljük el tiszta energiából megoldani? Amikor zöld energiáról beszélünk, akkor figyelembe vesszük-e a korlátokat? A korlátok természeti eredetűek, rendszertechnikai eredetűek, és támogatási korlátok is vannak. És vajon minden tagországtól ugyanazt várjuk-e el? Magyarországon a beépített villamosenergia-teljesítmény 9 ezer megawatt. 2030-ra ez 13 ezer lesz. Az erőműpark elöregedett, 8 ezer megawatt új kapacitás kell. Elképzelhetetlen, hogy ennek jelentős része zöld energiából legyen. És még egy kérdés: a cím nem a megújuló energia mindenkinek, tiszta energia. Vegyük tudomásul, hogy a nukleáris energia a klímaváltozás szempontjából igenis tiszta energiának minősül. És eddig erről tíz felszólalótól egyetlen pozitív utalást sem hallottam.
               

Françoise Grossetête (PPE). – Madame la Présidente, Messieurs les Commissaires, il est vrai que politique énergétique et politique économique sont les deux faces d'une même pièce qui doivent être traitées ensemble.
               

                  Le paquet de l'Union pour l'énergie que vous nous proposez apporte des solutions aux défis immenses que l'Union européenne doit relever.
               

                  Cela doit nous permettre effectivement le développement des technologies les plus propres. Je suis très intéressée par les annonces que vous nous avez faites, d'une part sur l'efficacité énergétique, d'autre part sur l'écoconception; cela va entraîner beaucoup d'investissements, donc beaucoup d'emplois et, dès lors, de la croissance.
               

                  Néanmoins, en ce qui concerne l'efficacité énergétique, il est important aussi de savoir quel type de financement on pourra proposer.
               

                  Les renouvelables sont un facteur important, mais il faut une complémentarité avec les autres sources d'énergie actuelles, qu'il s'agisse du nucléaire, des installations géothermiques, des centrales hydrauliques ou du biogaz produit par la méthanisation. Bien sûr, le charbon n'est pas la panacée, bien au contraire, et il va falloir progressivement le remplacer, peut-être par le gaz, avant d'aboutir à un développement plus important des renouvelables. Cependant, dans ce domaine, on a besoin de recherche – on l'a dit – et je m'interroge, parce que nous avions des projets pilotes pour capter et stocker le carbone. Aujourd'hui, sur quatre projets pilotes en Europe, un seul a été mis en œuvre en Norvège.
               

                  Enfin, l'Union pour l'énergie se fera progressivement, d'abord au niveau local dans les collectivités, par de meilleurs réseaux plus connectés par des interconnexions qui créeront un maillage beaucoup plus dense du territoire européen.
               

                  Je suis persuadée que cette Union pour l'énergie est un vecteur stratégique clé dans la réussite de l'Union européenne et nous vous soutiendrons à cette fin.
               

Flavio Zanonato (S&D). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, volevo, prima di entrare nel merito, ringraziare la Commissione e i commissari per questo grande sforzo di proposta legislativa. È un impegno che viene da lontano, annunciato alcuni mesi fa e che da allora seguiamo con grande attenzione come gruppo e che oggi, puntuale, diventa un'articolata proposta per il governo delle sfide energetiche.
               

                  Con questo spirito, e quindi con un occhio positivo, ho esaminato il pacchetto, colgo appieno il senso dell'orientamento generale proposto: aprire i mercati energetici alle sfide della modernità, intercettare e governare i mutamenti profondi già in atto, puntare a un'energia pulita e a costi competitivi.
               

                  È ancora presto, credo, per cogliere tutte le implicazioni del presente pacchetto e condivido su questo quanto ha detto l'onorevole Van Brempt e, tuttavia, alcuni aspetti mi sembrano già evidenti: da una parte gli impegni di Parigi sul contenimento delle temperature globali inducono tutti noi a fare di più di quanto viene ora proposto, penso in particolare ai target sulla generazione da fonti rinnovabili, alla piena integrazione delle fonti rinnovabili nei mercati anche attraverso una ponderata disciplina degli accessi prioritari.
               

                  Dall'altra, il pacchetto ci dà anche un altro messaggio, che non possiamo sottovalutare: la Commissione propone un percorso di decarbonizzazione troppo graduale, dobbiamo inventarci nuovi sistemi per accelerare questo processo. Da qui si parte, il lavoro di questi mesi e di questi anni è stato quello della relazione Gróbarczyk, Griffin, Langen e altri ancora, e ci dicono che equilibri più avanzati possono essere ottenuti.
               

Julie Girling (ECR). – Madam President, I would like to thank the Commissioners for being with us here today. I welcome this ‘Clean Energy for All’ package, and I am glad it is called clean rather than green because I want to concentrate on the word clean. I am not talking about clean in terms of radical reductions in carbon, although I know that is the main focus for most people today, and that is very important. I am talking as the recent rapporteur for the National Emission Ceilings Directive about being clean of pollutants other than carbon – that is NOx, PM, etc.
I particularly welcome the focus of this package on consumers, which is important as it is ultimately by adapting consumption patterns in energy and much more generally in the way we live that we can truly transition to a clean, low-carbon economy rather than a low-energy one. I would like to see very specific measures to tackle the problems associated with outdated carbon-heavy district heating schemes in some parts of the EU. On the theme of changing consumption patterns, we must look at ways of dealing with the issue of individual household log-burning – currently being overlooked as a major health issue because of our focus on diesel transport. I know these are fairly minor issues this morning, but I think that they should be considered.

Morten Helveg Petersen (ALDE). – Fru Formand! Jeg vil gerne starte med at takke Kommissionen for denne tsunami af lovgivning, der måske er den vigtigste i årtier. Vi har nu en enestående chance for at skubbe på Europas omstilling fra sort til grøn energi og samtidig skabe hundredtusindvis af jobs, investere massivt i forskning og innovation og gøre noget enestående for klimaet. Det er mange ting på en gang, og vinterpakken fylder også flere tusind sider. Nu har Kommissionen spillet ud, og nu er det op til os i Europa-Parlamentet og i medlemslandene at sørge for så ambitiøs en reform som overhovedet muligt. Vi har en enestående mulighed for at sætte et aftryk i historiens muld. Et aftryk som også vil gøre Europa tryggere og mere uafhængigt af Putins gas og sheikernes olie. Vi skal have grøn strøm i stikkontakterne over hele Europa. Så længe vi ikke er på 100 %, skal det være vores målsætning at nå helt derop. Jeg ser gerne, at Europa-Parlamentets tilgang bliver endnu mere progressiv og endnu mere ambitiøs end Kommissionens. Vi skal flytte noget, dermed også sagt, at udspillet, set med radikale briller, ikke er ambitiøst nok. Vi både kan og skal gå længere endnu! Vi skal tage det globale lederskab inden for vedvarende energi og inden for energieffektivisering og sikre, at lovgivningen her optimeres og gennemføres til gavn for alle borgere i Europa og ikke mindst klimaet.
               

Kateřina Konečná (GUE/NGL). – Paní předsedající, tento balíček je jedním z řady legislativních opatření, kterých jsme se v posledním roce a půl dočkali a jež zásadním způsobem mění tvář současné energetiky Evropské unie.
               

                  Je však kriticky důležité, abychom tento megabalík úspěšně provázali zejména s již probíhajícími legislativními texty týkajícími se ETS, Effort Sharing a land use, land-use change and forestry (LULUCF). Změny se zde dočkal pouze cíl týkající se energetických úspor, který byl lehce navýšen. Zde však nelze příliš mluvit o nějaké velké ambici, neboť tento rok v létě jsme od Komise požadovali my v Evropském parlamentu více. Na tomto budeme muset ještě zapracovat, neboť platí staré známé klišé, že nejlepší je ta energie, kterou nemusíme vyrobit.
               

                  Zvýšené energetické úspory mohou zachránit tisíce lidských životů a přinést miliardy EUR navíc, pokud se správně uchopí. Zde se však dostávám k největší slabině textu, který má zajistit čistou energii pro všechny Evropany. Zvýšená ambice totiž zatím nejde ruku v ruce s ochranou těch nejslabších. Komise slibuje, že spotřebitel má být v centru její nové koncepce, přitom v balíku chybí konkrétní kroky pro boj s energetickou chudobou. U zvýšené energetické účinnosti hrozí, že enormní náklady, které budou na dodavatele energií uvaleny, zaplatí spotřebitel, a to pak nejcitelněji postihne právě sociálně nejslabší. Čeká nás ještě obrovské množství práce a měli bychom se vrátit k tomu základnímu, že dostupná energie musí být právem každého občana Evropské unie, a na tom bychom to prostě měli postavit.
               

Roger Helmer (EFDD). – Madam President, a recent study from the Westminster Parliament indicates that current green policies will cost UK energy users as much as GBP 300 billion by 2030. This will do huge economic damage, yet both the National Grid and our energy regulator Ofgem are warning that over-reliance on intermittent renewables, coupled with the closure of baseload capacity forced by the Large Combustion Plant Directive, threaten power outages this winter. The National Grid has responded by doing deals with the owners of diesel generators. Madam President, you could not make it up. We are going to save the planet and cut CO2 emissions by relying on diesel generators for backup. They are also looking at what they call ‘demand management’. I call it supply failure. It is getting factories to agree to close at peak demand times.
In medieval times, folk who could not afford candles went to bed at sunset. They ground their corn in windmills which stood idle on calm days. By contrast, we are accustomed to secure supplies of energy available at the flick of a switch, but now these green policies threaten to send us back to the dark ages where our own power supplies are vulnerable to the vagaries of wind and weather, with dire social and economic consequences. In my party we demand secure and affordable energy for homes, for pensioners, for industry. We want an end to fuel poverty. For these reasons, we oppose the Commission's energy package and we oppose its obsession with renewable energy.

Angelo Ciocca (ENF). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, per fare qualcosa di buono in questi palazzi lussuosi che, ricordo, costano 166 miliardi di euro all'anno, serve fare una cosa semplice, che è quella di ascoltare e fare quello che ci chiedono i nostri popoli.
               

                  E con questa logica dell'ascolto per agire ho sottoposto in questi giorni il pacchetto energia a famiglie, a imprese, a giovani, ad anziani e, durante questa fase di ascolto, cosa emerge? La necessità di ridurre il costo dell'energia. Il grido di dolore di molte famiglie che non possono permettersi un bene di prima necessità che è appunto l'utilizzo dell'energia, il grido di dolore che arriva anche da cittadini che mi presentano bollette da cento euro al mese solo per permettersi la luce, quindi l'energia elettrica.
               

                  È pazzesco che, appunto, ci sia un costo di cento euro al mese per le nostre famiglie, composto da venticinque euro per produrre energia elettrica, da venticinque euro per trasportarla e cinquanta euro invece sono costi e oneri aggiuntivi. Se poi pensiamo che in Italia si è arrivati alla pazzia di inserire il canone RAI, aggiungiamo questo.
               

                  Concludo dicendo che dobbiamo assolutamente lottare perché non si acconsenta ad inserire ulteriori costi nelle bollette elettriche.
               

Σωτήριος Ζαριανόπουλος (NI). – Κυρία Πρόεδρε, σφοδροί ανταγωνισμοί για την ενέργεια αναγεννούν πολέμους, προσφυγιά και δυστυχία, και από την άλλη οι ένοχοι (Ευρωπαϊκή Ένωση, Ηνωμένες Πολιτείες και κυβερνήσεις) να προσποιούνται δήθεν ανησυχία για την όντως επικίνδυνη κλιματική αλλαγή! Εξαπατούν. Καθαρή ενέργεια και πράσινη ανάπτυξη είναι ο μανδύας αξιοποίησης συσσωρευμένων κεφαλαίων σε επενδύσεις εγγυημένων υψηλότατων κερδών, επιδοτημένων με δισεκατομμύρια από την Ευρωπαϊκή Ένωση και τις κυβερνήσεις που πληρώνουν οι λαοί με ακριβότερο ρεύμα. Σε ενεργειακή ένωση της ιδιωτικοποιημένης ενέργειας-εμπορεύματος, όπου διακρίνεται και η κυβέρνηση ΣΥΡΙΖΑ-ΑΝΕΛ στην Ελλάδα, η ενεργειακή φτώχεια του λαού αυξάνεται, ενώ οι τιμές για τους βιομήχανους μειώνονται.
               

                  Αποφάσεις διασκέψεων όπως του Παρισιού δεν εμπόδισαν τη δίψα, την πείνα, επιδημίες, φυσικές καταστροφές, επιπτώσεις ιμπεριαλιστικών πολέμων. Οξύνεται η αντίθεση των λαϊκών συμφερόντων με ένα σύστημα που για τα κέρδη σκοτώνει ανθρώπους και περιβάλλον. Μόνο κοινωνικοποίηση του πλούτου και των φυσικών πόρων, ο κεντρικός σχεδιασμός για την ικανοποίηση των λαϊκών αναγκών μπορούν να εξασφαλίσουν φθηνή ενέργεια για όλους, ισόρροπη ανάπτυξη ανθρώπου και περιβάλλοντος.
               

Jerzy Buzek (PPE). – Pani Przewodnicząca! Gratuluję Komisji Europejskiej, panom komisarzom odpowiedzialnym za energię, za ten pakiet. Właśnie takie podejście jest nam potrzebne – w postaci pakietu, bo te wszystkie elementy związane z unią energetyczną są powiązane i już w tej chwili mamy niemal dziewięćdziesiąt procent legislacji niezbędnej w naszej Unii. Pięć krótkich uwag: system zarządzania unią energetyczną zawiera wskaźnik zależności od importu energii – to dobrze. Myśmy tego chcieli w naszym sprawozdaniu o unii energetycznej. Punkt drugi: cieszy wspólny cel na poziomie Unii odnośnie OZE – 27 % do 2030 r. Ale trzeba by przy tej okazji zagwarantować neutralność energetyczną, o której wiele razy mówiliśmy i którą podkreślaliśmy. Po trzecie: jeśli stoimy na straży tej neutralności, to niewątpliwie ustalenie emisyjności na rynku mocy na poziomie 550 kilogramów na megawatogodzinę jest pewnym zaprzeczeniem punktu 194 naszego traktatu, gdzie jest zagwarantowany dobór przez państwa członkowskie miksu energetycznego. Punkt czwarty: platforma finansowa wspierania OZE. Przecież chcemy handlować energią odnawialną, ta platforma powinna być w akcie głównym, a nie w aktach delegowanych. I punkt piąty: cieszy ambitny unijny cel efektywności energetycznej na poziomie 30 %, bo komisja ITRE zawsze opowiadała się za wysokim celem efektywności energetycznej.
               

Martina Werner (S&D). – Frau Präsidentin, werte Kommissare! Mit dem Bündel Clean Energy for all setzt die Kommission zum wirklich großen Sprung an, und das ist auch gut so.
               

                  Ich möchte aber trotzdem gerne einige Stellen erwähnen, an denen die Kommission meines Erachtens ein bisschen zu kurz springt. Ein verbindliches Effizienzziel – wie vom Parlament ja auch gefordert – von 40 % bis zum Jahr 2030 ist erreichbar. Es muss aber auch auf die Mitgliedstaaten heruntergebrochen werden. Ähnliches gilt auch für die Erneuerbaren. Schon ohne irgendeine zusätzliche Maßnahme würde bis 2030 ein Anteil von 24 % erreicht werden. Deswegen ist meines Erachtens das Kommissionsziel von 27 % einfach zu niedrig gesteckt.
               

                  Ambitionierte Vorgaben regen Innovationen an und setzten Impulse für Wachstum und Beschäftigung. Sie helfen den Handwerk-Startups und sie schaffen Industriearbeitsplätze. Und es ist längst überfällig, den Strommarkt europaweit fit für die Erneuerbaren zu machen. Dazu gehört natürlich auch der Vorrang für Erneuerbare. Ich wünsche mir konkrete europäische Rahmenvorgaben für nationale Fördersysteme, um halt keinen Flickenteppich in Europa zu erzeugen. Kapazitätsmechanismen – wenn überhaupt – dürfen nicht dazu dienen, zum Beispiel alte Atommeiler durch die Hintertür künstlich am Leben zu erhalten.
               

                  Ein letzter Punkt: Ich halte den Ansatz der Kommission für richtig, die Verbraucherinnen und Verbraucher in den Mittelpunkt der Energiewende zu stellen. In Zukunft werden aus Konsumenten immer mehr Prosumenten. Dabei müssen wir ein besonderes Augenmerk auf ärmere Menschen legen. Sie müssen die Möglichkeit erhalten, sich ebenso aktiv an der Energiewende zu beteiligen.
               

                  Wenn wir die Energieunion jetzt richtig ausgestalten, spüren die Bürgerinnen und Bürger den Nutzen sofort. Also: Lassen Sie uns gemeinsam an einer erfolgreichen Umsetzung arbeiten!
               

Anneleen Van Bossuyt (ECR). – Beste commissaris, ik ben blij dat ik u vandaag kan feliciteren met de voorstellen die u hebt gedaan. De Commissie toont met de voorstellen aan dat ze ziet waar de uitdagingen op vlak van energie en klimaat vandaag liggen. We moeten inderdaad ambitieuze doelstellingen vooropstellen, maar ze moeten wel realistisch blijven. Onrealistisch hoge doelstellingen schieten hun doel voorbij.
               

                  Ik zou graag drie zaken toelichten. Ten eerste, de nadruk op efficiëntie staat terecht centraal in de voorstellen van de Commissie. Waar de Commissie inzake energie-efficiëntie echter mikt op 30 procent, stel ik voor dat we ons houden aan de 27 procent zoals ook afgesproken binnen de Raad. Eeventueel kunnen we dan opnieuw evalueren in 2023. Dan het tweede element, hernieuwbare energie. De Commissie stelt terecht een bindende Europese doelstelling voor van 27 procent. De Commissie toont hiermee aan dat het binnen een eengemaakte energiemarkt geen zin heeft om nationaal bindende doelstellingen vast te leggen voor hernieuwbare energie. En dan ten slotte, wat de plannen betreft voor een nieuw marktmodel voor energie, zal ik erop toezien dat de marktbelemmeringen die nog bestaan zoveel mogelijk worden weggehaald. Ik denk dat de Commissie op dit vlak nog net iets tekort schiet.
               

Kaja Kallas (ALDE). – Madam President, this winter package is about shaping European energy policy for a decade to come, and even longer, so this requires some forward-thinking.
The Commission got it right in clearly stating in its proposals that we are moving away from centralised generation towards decentralised production, with renewables and technology at the core, but all of this package needs to deliver on the statement and provide the right initiatives for the energy sector and consumers to move forward with this change.
One key element is connectivity – connectivity between countries, connectivity between smart buildings, appliances inside homes and the grids, connectivity between car and home, connectivity to integrate more renewables to the grid. To deliver on connectivity, grids need to get smarter and we do need smart meters which are, as one expert says, the brain of the grids. So before we talk about more ambition in our renewables policy, we need to make sure that we get these key principles right.

Rolandas Paksas (EFDD). – Manau, kad švariosios energetikos priemonių rinkinys yra geras dokumentas. Tikiuosi, kad jis bus tinkamai įgyvendintas. Pastatų renovacijos skatinimo priemonės gali iš tiesų stipriai mažinti energijos vartojimą, todėl būtent renovacija turėtų būti vienas iš svarbiausių šių priemonių stulpų.
               

                  Antra, Europos Sąjunga privalo vienu balsu kalbėti dėl kiekvienos konkrečios Bendrijos narės energetinio saugumo. Taip pat ir dėl atominės energijos gamybos saugumo. Šiame rinkinyje aš pasigedau tinkamo dėmesio greta išorinės Europos Sąjungos sienos Baltarusijoje statomos atominės elektrinės klausimams. Matyt, nereikėtų pamiršti elementarios tiesos, kad vienas radioaktyvus debesis gali palaidoti visus švarios energetikos priemonių rinkinius ir visą Europos Sąjungos energetikos strategiją. Atsižvelgiant į nerimą keliančius pranešimus dėl statybos aikštelės Astrave, būtent tarptautinis dėmesys dėl šios elektrinės saugumo turėtų būti gerokai didesnis.
               

                  Trečia, energijos kainos namų vartotojams. Bendrijoje yra tokių šalių, kuriose gyventojai už energetinius išteklius yra priversti atiduoti beveik trečdalį savo pajamų. Energetikoje įsigalėjo monopolistai. Jų diktuojamos kainos skurdina Bendrijos šalių vartotojus. Būtent iš jų ne visuomet teisingo apmokestinimo energetikos kompanijos kraunasi didžiulius pelnus.
               

Jean-Luc Schaffhauser (ENF). – Madame la Présidente, Messieurs les Commissaires, qu'est-ce, une politique? Une politique, c'est ce qui, effectivement, demande une action volontaire et qui ne s'appuie pas uniquement sur des instruments de marché. Vous le savez!
               

                  Si nous avions voulu faire une politique ambitieuse en matière d'efficacité énergétique et d'énergies nouvelles, la seule possibilité, vu les montants qu'il faudrait investir pour aller au-delà du marché, avoir une politique volontariste, c'eût été d'utiliser la création monétaire – ce qu'on appelle le quantitative easing – en accord avec la Banque centrale, pour faire un programme de 500 milliards de nouveaux investissements dans les économies d'énergie et les énergies nouvelles. Si vous avez une ambition, c'est ce qu'il faut faire, vous le savez.
               

                  Deuxièmement, il faut vous appuyer sur les États, sur les agences d'investissement des États et sur les entreprises publiques nationales. Ce n'est pas ce que vous avez fait et vous avez détruit les instruments, en grande partie, dont nous nous sommes dotés, après la Deuxième Guerre mondiale, pour construire effectivement une politique énergétique. Nous risquons donc l'insécurité et nous sommes confrontés à la précarité énergétique.
               

Janusz Korwin-Mikke (NI). – Pani Przewodnicząca! Gdy słuchałem pana Cañety, to odnosiłem wrażenie – przepraszam bardzo – że słucham bredzenia szaleńca. Nie mówi się w ogóle o zysku, co jest w każdej działalności gospodarczej, tylko tu dwadzieścia procent, tu wydumane z palca trzydzieści procent, tu czterdzieści siedem, tam pięćdziesiąt dwa. Chciałem uświadomić pana Cañetę, który na pewno w szkole spał, że dwutlenek węgla to nie jest odpad, to nie jest trucizna – to jest bezcenny budulec, z którego rośliny budują swoją materię. Dwutlenek węgla jest bezcenny. Dzięki niemu ziemia się zieleni w tej chwili – to mówię do Zielonych. Proszę Państwa, w tej chwili już większość uczonych mówi, że globalne ocieplenie, jeśli w ogóle istnieje, nie ma nic wspólnego z działalnością człowieka. I przysięgam na Boga, przysięgam na głowę moich dzieci, że nie spocznę, dopóki ludzie, którzy wywalili ogromne pieniądze na walkę z tym globalnym ociepleniem, nie wylądują więzieniach. Bo Pańskie miejsce, Panie Cañete, jest w więzieniu, a nie na tej ławce. A poza tym sądzę, że Unia Europejska musi być zniszczona.
               

Markus Pieper (PPE). – Frau Präsidentin, meine Damen und Herren! Die Vorschläge der Kommission zur zukünftigen Energiepolitik sind anspruchsvoll, aber sie sind zu schaffen. Gut gefallen mir die offensichtlichen Bezüge der einzelnen Vorschläge auf die jeweils andere Gesetzgebung. Es geht größtenteils Hand in Hand, was auch in dem künftig integrierten Berichtswesen der Mitgliedstaaten zum Ausdruck kommt.
               

                  Dennoch zwei Kritikpunkte: Erstens bin ich nach wie vor der Auffassung, dass die Auswirkungen dieses Pakets auf den Emissionshandel unzureichend berücksichtigt sind. Wie wirken denn die Vorgaben für Erneuerbare? Wie wirkt der Zwang zur Energieeinsparung? Wie wirken aber auch Ökodesign-Labelling, bauliche Auflagen? Wie wirkt sich all das konkret auf den CO2-Ausstoß und damit auf die Zertifikatspreise aus?
               

                  Wir dürfen nicht wieder in eine Situation kommen, in der wir mit irgendwelchen Korrekturmechanismen die Märkte aushebeln und die Wirtschaft verunsichern. Wir brauchen eine Abschätzung der Gesamtfolgen der energierelevanten europäischen und nationalen Gesetzgebung auf den Emissionshandel.
               

                  Zweitens glaube ich, dass ein Zwang zur Energieeinsparung nicht mehr zeitgemäß ist. Es wird alles viel schneller gehen, als wir heute denken – grüne Energien auch im Wärmemarkt. Zweitens der Strukturwandel zur Elektromobilität: Wir werden künftig mehr Strom brauchen und nicht weniger. Ja, lieber Claude Turmes, dieser Strom ist dann grün, und den Weg in das grüne Stromzeitalter sollten wir nicht mit einem Einsparzwang blockieren.
               

                  Zusammengefasst: Das Paket ist okay. Wir brauchen aber eine Abschätzung der Folgen unseres Tuns auch auf den Emissionshandel, und wir sollten im Bereich der Energieeinsparung mit indikativen Zielen anstelle von Zwang arbeiten.
               

Miroslav Poche (S&D). – Pane komisaři, paní předsedající, ‘zimní energetický balíček’ měl být zásadním přelomem v energetické politice a já stále věřím, že by jím být mohl. Zůstává však otázkou, jestli naplní očekávání, která do něj jsou vkládána. Výsledek bude záležet také na tom, jak se nám v Evropském parlamentu podaří prosadit soubor opatření, která jsme navrhovali ve zprávě o implementaci směrnice o energetické účinnosti a v mnohých dalších zprávách, které jsme v uplynulých dvou letech přijali. Já jsem rád, že jsou návrhy na stole, ať už se někomu zdají méně ambiciózní či více ambiciózní, ale dle mého názoru jsou realistické.
               

                  Rád bych se zaměřil konkrétně na oblast energetické účinnosti, kterou považuji za jeden z naprosto zásadních aspektů budoucího nastavení celého energetického trhu. Nepředpokládám, že by se našel někdo, kdy by zpochybňoval význam energetických úspor. Snižování spotřeby může snížit naši závislost na dovozech, posílit naši energetickou bezpečnost i pomoci domácnostem ohroženým energetickou chudobou.
               

Evžen Tošenovský (ECR). – Paní předsedající, páni komisaři, ‘zimní energetický balíček’ považuji za jeden z nejzásadnějších, ale i velmi rizikových materiálů pro budoucí desetiletí. Energetika se stala nezbytnou součástí života lidí, všichni potřebují svítit a topit za únosné tržní ceny, nedeformované, neprodražované různými politickými zájmy.
               

                  Jakkoliv s mnohým v textu souhlasím, za velmi problematické považuji stanovení závazných cílů pro energetickou účinnost na 30 % jako administrativní rozhodnutí. Pokud cíle přeženeme, může být dopad na bezpečnost, investiční náklady i ekologii zcela opačný a destruktivní. Jakýkoliv nárůst nad 27 % musí být podložen komplexní dopadovou studií, která objektivně zdůvodní navrhovanou úroveň zvýšení. Energetická unie musí být motivačním impulsem pro otevřený trh s energiemi, který napomůže konkurenceschopnosti členských států a průmyslu.
               

Pavel Telička (ALDE). – Madam President, Commissioners, such a proposal will always provoke reactions – it is too ambitious, lacking ambition, and so on. What I am looking forward to seeing is whether this is complex proposal which will do away with distortions of the market and we will have an Energy Union and a functioning internal market.
We always speak in favour of completion of the internal market, but then with the proposals and the deliberations in Parliament we gradually dilute it. For me, the absolutely key issue is whether a company will find it viable to invest in the energy market. That is key. Once that happens, we will have the functionality of the internal market, so issues like the design of the energy market, issues of price zones, issues of capacity mechanisms and so on, these have to be assessed in a complex way and then we might find out whether the target XY is ambitious or realistic or not, but as I say, the functionality is the absolute key issue and we will assess it on the basis of the impact assessments, for sure.

Paul Rübig (PPE). – Frau Präsidentin, sehr geehrter Herr Kommissar Cañete. Ich gratuliere zu dem Paket Clean Energy.
               

                  Es zeigt, dass die Europäische Union auf dem Weg ist, wieder mehr in Produktion zu investieren. Letztlich sollte auch ein verbindliches Ziel entstehen, dass wir bis 2030 wieder 30 % vom Bruttosozialprodukt in der Produktion haben wollen. Wenn wir sehen, dass derzeit Frankreich bei 11 % ist, dann ist das eine Riesenchance, dass mit diesem Clean Energy-Paket hier neue Beschäftigung entsteht, und natürlich auch Investitionen.
               

                  Ich glaube, dass allerdings die Frage beim Verkehr effizienter gelöst werden könnte, durch Sensortechnologie und durch das neue 5G-System, wenn wir nämlich 5G für continuous driving benützen. Ich bin heute ins Parlament gefahren, man steht manchen roten Ampeln drei Minuten. Da stehen schwere LKW, die wieder auf 50 Stundenkilometer beschleunigen, und das ist eine Riesenherausforderung, weil natürlich dadurch extrem viel Feinstaub entsteht, durch das Bremsen. Der Abrieb der Reifen, der Bremsbeläge, die Motoren sind im schlechtesten Zustand. Also: kümmern Sie sich bitte um continuous driving, damit in den Städten mit kontinuierlicher Geschwindigkeit gefahren werden kann. Das erhöht auch die Lebensdauer der Batterien in der E-Mobility.


                  Letztlich gilt es auch 140 Millionen Häuser in Europa thermisch zu sanieren. Hier könnte man mit vocational training, also mit dementsprechender Aus- und Weiterbildung, viele neue Jobs schaffen, die die Geldbörse der Bürgerinnen und Bürger entlasten und zusätzlich neue Jobs mit guten Einkommen gewährleisten könnten.
               

(Der Redner ist damit einverstanden, eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung zu beantworten.)


Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
blue-card question. – Mr Rübig, you are a specialist on energy: would you not consider that we must raise the level of ambition for renewables and energy efficiency and develop further provisions on energy poverty, whilst avoiding hidden subsidies for mature technologies?

Paul Rübig (PPE),
Antwort auf eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     . – Recht herzlichen Dank für diese Frage. Ich glaube, wir könnten das Problem insofern leicht lösen, indem wir das Investieren erleichtern. Nämlich insbesondere Investitionen für Konsumenten, in den entsprechenden thermischen Schutz der Häuser vor Kälte oder Wärme.
               

                  Mein Vorschlag wäre, dass man das emission trading system, die Erlöse, die die nationalen Finanzminister erzielen, der Europäischen Investitionsbank zur Verfügung stellt und damit ein Investitionsprogramm startet, das diese Energieeffizienzmaßnahmen erlaubt, um den Bürgerinnen und Bürgern das Geld in der Tasche zu lassen. Danke für diese Frage.
               

President. – I would like to inform you that I will not be taking any more blue cards, because we still have many speakers on the list.

Theresa Griffin (S&D). – Madam President, Commissioners, just like the customs union and the single market, the UK Government is being incredibly silent on the issue of the internal energy market. Today's Clean Energy Package highlights that the EU is leading the way when it comes to promoting renewable energy, making our buildings more energy efficient, decarbonising our economy and fighting energy poverty. However, I believe that we can be more ambitious, especially in terms of energy efficiency.
It is paramount that the UK remains within the internal energy market, and that we don't listen to the usual climate change denial claptrap of UKIP. Outside the internal energy market, the UK will lag behind its 27 neighbours. Not only is that bad for the environment, but it is bad for our industries and the sustainable green jobs of the future. Energy is not a commodity. It is a basic social right. So what is your vision, Theresa May? Is it a United Kingdom that turns its back on the climate, or a leader promoting jobs alongside our neighbours?

Zbigniew Kuźmiuk (ECR). – Pani Przewodnicząca! Panowie Komisarze! Zabierając głos w tej debacie, chcę zwrócić uwagę na bardzo ważną kwestię z punktu widzenia mojego kraju, Polski. Według kryteriów zaproponowanych przez Komisję kraje korzystające z węgla jako nośnika energii nie będą mogły uruchomić tak zwanych rynków mocy, a przecież unijne traktaty stanowią, że poszczególne kraje członkowskie same określają swój koszyk energetyczny.
               

                  Niestety takie skutki powoduje dopisanie w ostatniej chwili do projektu rozporządzenia rozwiązania, że tylko elektrownie emitujące mniej niż 550 kilogramów CO2 na megawatogodzinę będą mogły uczestniczyć w rynku mocy. W sytuacji, kiedy najnowocześniejsze jednostki emitują obecnie około 700 kilogramów CO2, taki zapis w zasadzie eliminuje elektrownie węglowe i zaproponowany tutaj 5-letni okres przejściowy dla starszych elektrowni niespełniających tej normy niewiele zmienia. Dopisanie takiego rozwiązania do rozporządzenia w ostatniej chwili (bo we wcześniejszych wersjach tego nie było) bez oceny skutków takiej regulacji pokazuje, że była to decyzja polityczna komisarzy bez oglądania się, jakie pociągnie to ekonomiczne skutki dla krajów członkowskich, w tym takiego kraju jak Polska, który ma energetykę opartą na węglu.
               

Herbert Reul (PPE). – Frau Präsidentin, meine Herren Kommissare, liebe Kolleginnen, liebe Kollegen! Das ist ein ganz interessanter Vorschlag, den die Kommission vorlegt. Ein Riesenpaket, bei dem man wahrscheinlich jetzt auch noch nicht alle Details genau beurteilen kann. Aber es ist der Versuch, ein bisschen pragmatischer an die Frage heranzugehen. Wenn wir günstige Preise haben wollen, weil wir Energiearmut als ein Problem sehen, dann darf man nicht einfach weiter Gas geben. Wenn wir dafür sorgen wollen, dass die Versorgungssicherheit erhöht wird und dass sich die Auswirkungen auf das Klima vernünftig gestalten, dann braucht man ein Gesamtkonzept und muss beachten – und das finde ich interessant in dem Konzept –, dass die unterschiedlichen Maßnahmen zueinander auch in Beziehung stehen. Wenn der Emissionshandel ein solches zentrales Element sein soll, dann müsste – wie der Kollege Pieper eben zu Recht gesagt hat – auch hier stärker darauf geachtet werden, was für Auswirkungen wir eigentlich mit den anderen Maßnahmen haben.
               

                  Es gibt interessante Hinweise, zum Beispiel auch die Frage, wie wir mit dem Einspeisevorrang für Erneuerbare umgehen, dass es das in Zukunft so nicht mehr geben soll. Aber auch da steckt der Teufel im Detail.
               

                  Es gibt Punkte, über die man noch intensiver reden muss. Ich verstehe nicht, warum ACER so aufgebaut und ausgebaut werden muss. Warum brauchen wir so eine zentralistische europäische Einheit mit zusätzlichen Kompetenzen? Es reicht doch vollkommen aus, dass die Zusammenarbeit der bestehenden nationalen Institutionen, die wir haben, ein Stück verbessert wird. Es geht vielmehr um praktische Fragen, wie der Netzausbau beschleunigt werden soll. Darauf sehe ich hier keine klare Antwort. Und last but not least, das, was hier im Parlament immer passiert und was ich jetzt schon wieder befürchte: immer mehr, immer höhere, immer schnellere Ziele – dieser Wettbewerb bringt uns nicht weiter. Wir brauchen praktische Lösungen, um voranzukommen.
               

Adam Gierek (S&D). – Pani Przewodnicząca! Priorytetem w dynamicznym, optymalnym realizowaniu paradygmatu optymalnej unii energetycznej jest bezpieczeństwo energetyczne, walka z ubóstwem energetycznym, modernizacja infrastruktury produkcyjnej i przesyłowej i ekologiczne wykorzystanie dostępnych źródeł energii. Energii, w tym także czystego węgla, gdy nie dysponuje się dostateczną ilością innych źródeł. Jest to niezbędne, by zmniejszyć wskaźnik zależności energetycznej od importu.
               

                  Nie należy przy tym zapominać, że ważnym elementem unii energetycznej jest pełna termomodernizacja budynków mieszkalnych, komercyjnych i publicznych. Wsparcia wymaga także rozwój efektywnej produkcji ciepła sieciowego w elektrociepłowniach, także i w tych ekologicznych opalanych węglem.
               

                  Dekarbonizacja nie może być osiągana metodą sztucznych ograniczeń administracyjnych i narzucanych nierealnych limitów, lecz poprzez realny wzrost efektywności.
               

Jadwiga Wiśniewska (ECR). – Pani Przewodnicząca! Szanowni Państwo! Pakiet na rzecz czystej energii budzi zastrzeżenia. Pierwsza uwaga dotyczy kryteriów, które będą musiały spełnić państwa członkowskie, aby uruchomić rynek mocy. Zgodnie z postanowieniami traktatowymi, Panie Komisarzu, każde państwo ma prawo decydowania o własnym kształcie koszyka energetycznego. Niestety propozycja Komisji wyłącza możliwość stosowania węgla przy budowie rynku mocy, a to osłabi bezpieczeństwo energetyczne Polski. Po drugie, Komisja, wchodząc w rolę kreatora polityki energetycznej, przypisuje sobie kompetencje przynależne Radzie. W październiku 2014 roku szefowie rządów uzgodnili, że Unia będzie dążyć do zredukowania konsumpcji energii o 27 % do 2030 roku. Bez jakiejkolwiek podstawy prawnej Komisja zmienia cele ambicjonalne na cel prawnie wiążący, a do tego podnosi go do poziomu 30 %. Mam nadzieję, że dalsze prace nad pakietem na rzecz czystej energii usuną te zastrzeżenia.
               

Seán Kelly (PPE). – Madam President, having had the privilege of representing Parliament in Paris and in Marrakech at the two COPs, I welcome the introductory remarks by the Commissioners and look forward to working with them as we move towards our ambition of a low-carbon economy. I want to use my time to focus on the proposal on the energy performance of buildings, which is an area which I have a keen interest in and in which I see significant potential.
Big improvements are needed in numerous buildings, 75% of which are currently considered to be inefficient. Buildings account for 40% of final energy consumption in Europe. An enormous amount of this is wasted due to buildings not performing efficiently. Our work in the coming months needs to ensure that we set the right framework to make investment into energy-efficient projects in buildings happen; I look forward to that challenge. I welcome the mandatory minimum requirements for renewable energy in new buildings, and in buildings undergoing major renovations. This, along with a more ambitious energy efficient target of 30%, will help to ensure real improvements in terms of energy use in our buildings. Efficient homes mean less energy consumption, lower bills and a lower carbon footprint. It is a true no-brainer, and I look forward to work in the proposal in the coming months.
I feel that the key challenge in making the required improvements is mobilising the investment to bring about the required changes. The new initiative to unlock EUR 10 billion in public and private funding for energy efficiency and renewable energy in buildings, as announced in this package, is welcome and will be a crucial part of this. I also welcome the EUR 400 million under the EIB FC fund for France, that could be emulated elsewhere.

Zigmantas Balčytis (S&D). – Prisijungiu prie sveikinimų Komisijai pateikus ambicingą dokumentą, pirmą kartą turime visapusiškai susietą planą, kuris pasitelkė skaitmenines technologijas ir inovacijas tam, kad būtų sukurta moderni, efektyvi ir šiandieninio gyvenimo realijas atitinkanti energetikos rinka. Paryžiuje buvo pasiektas istorinis susitarimas dėl klimato kaitos, todėl turime būti šios srities lyderiai ir toliau išlaikyti iniciatyvą. Atsinaujinanti ir švari energetika yra vienas iš labiausiai efektyvių būdų ilgalaikėje perspektyvoje. Pernelyg daug neišnaudotų galimybių turime pastatų renovacijos srityje, todėl Komisijos pateikti pasiūlymai leis paspartinti šį procesą ir užtikrinti daug efektyvesnį energijos taupymą bei perėjimą prie mažai taršios ekonomikos. Tai leis sumažinti ir energetikos sąskaitas, kas yra labai aktualu labiausiai socialiai pažeidžiamiems vartotojams. Svarbu, jog energetikos sąjungos kūrimas prisidėtų prie energetinio skurdo mažinimo, kas ilgajam laikotarpiui atneštų realią naudą mūsų vartotojams ir įmonėms.
               

Marek Jurek (ECR). – Pani Przewodnicząca! W polityce energetycznej zawsze należy brać pod uwagę kontekst danego kraju, źródła, surowce, z których korzysta i poziom życia. Tylko taka polityka jest wyrazem solidarności, a nie socjalizmu, który chce wykorzystywać władzę publiczną do tego, żeby eliminować konkurencję albo ograniczać możliwości jej działania. Eliminacja węgla jako źródła energii prowadzić będzie jedynie do zwiększenia uzależnienia nie tylko Polski, ale całej Unii Europejskiej od Rosji. Kto tego nie rozumie w ogóle nie powinien sprawować żadnej władzy publicznej.
               

                  Proszę Państwa, chcę przypomnieć jeszcze obecny artykuł 98 Traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej. W tym artykule w Maastricht zapisaliście szczególne prawo Niemiec do pomocy publicznej dla tej części Niemiec, która znajdowała się pod dominacją sowiecką, która doświadczyła nieszczęść komunizmu, a dzisiaj wykorzystuje się rzekomy pretekst pomocy publicznej nawet tam, gdzie jej w ogóle nie ma, żeby ograniczyć rozwój większości krajów, które doświadczyły tego samego.
               

Werner Langen (PPE). – Frau Präsidentin! Ich glaube, das Gesamtpaket ist ehrgeizig genug, es ist ausgewogen und fair, und überzogene Forderungen, wie sie hier teilweise erhoben wurden, haben keinen realistischen Hintergrund, denn am Ende müssen wir uns auch mit der Verantwortung der Mitgliedstaaten über den Energiemix auseinandersetzen.
               

                  Deshalb nutzt es nichts, wenn wir das Kind mit dem Bade ausschütten. Die positiven und die negativen Punkte sind genannt worden. Ich will einige wenige nennen. Mit dem Vorschlag für ein neues Strommarktdesign, stellt die Kommission die richtigen Weichen für einen gestärkten flexiblen Strominnenmarkt. Allerdings fehlt der dafür notwendige Netzausbau, darauf ist bereits hingewiesen worden. Die Kommission schlägt einen Strommarkt mit klaren Preissignalen vor. Das sieht allerdings ebenfalls die Verschiebung zu supranationalen Behörden und Institutionen vor, und da ist die Frage der Verantwortung und Haftung möglicherweise sehr kompliziert.
               

                  Das Thema Kapazitätsmärkte: Hier sollen die Kapazitätsmärkte nur noch als Übergangslösung erlaubt sein. Da werden wir mal sehen, was die Mitgliedstaaten daraus machen. Was die Kohle angeht, so ist der Benchmark 550 mg CO2 für neue Kraftwerke. Herr Kommissar Cañete, dies ist ein so hoher Benchmark, dass er nicht erfüllt werden kann und praktisch das wirtschaftliche Aus für alle diese Kraftwerke bedeutet.
               

                  Letztendlich: Die Kommission zieht eine erhebliche Kompetenzerweiterung von ACER vor. Auch dort ist die Frage, ob das Problem der Überkapazitäten im Strommarkt an dieser Stelle richtig angepackt werden kann.
               

José Blanco López (S&D). – Señora Presidenta, estamos ante una gran oportunidad. La transición a las energías limpias es una necesidad ambiental y una oportunidad para el crecimiento económico y la creación de empleo. Necesitamos un mercado único energético, un mercado más integrado, más transparente, capaz de aportar precios asequibles y que cumpla nuestros objetivos climáticos. Además, que supere el aislamiento como el que sufre la Península Ibérica.
               

                  Necesitamos impulsar la transición hacia un modelo que pivote sobre las energías renovables, que impulse el autoconsumo y que apueste de forma indiscutible por la mejora de la eficiencia energética. Y como socialistas, pero también como personas, exigimos una acción definitiva contra la pobreza energética. Cincuenta millones de europeos y cinco millones de españoles aguardan una respuesta a la altura del desafío.
               

                  Los ciudadanos, señores Comisarios, deben ser el centro y la razón de la nueva política energética de la Unión Europea.
               

Bendt Bendtsen (PPE). – Fru Formand! Tak til Kommissionen for at fremlægge vinterpakken nu. Det er en kæmpe lovgivning, og det er nok den vigtigste lovgivning i dette Parlament i indeværende periode. Energipolitikken har direkte indflydelse på vores sikkerhedspolitik og vores forsyningssikkerhed, idet vi i øjeblikket desværre bliver mere og mere afhængige af gas fra Putins Rusland og olie fra Mellemøsten. Hertil kommer, at vores beslutninger påvirker både vores miljø og vores klima. Ved at udnytte europæisk energi bedre mindsker vi afhængigheden af importeret energi og bliver mindre påvirket af geopolitiske uroligheder. Lad os nu leve op til overskriften ‘Clean Energy for All’! Det er godt at se, at energieffektiviteten bliver sat i højsædet. De 30 % burde ikke være noget problem overhovedet! Der er masser af job og beskæftigelse i denne politik, specielt i forbindelse med energieffektivitet og energirenovering. Det er inden for forskellige job – der er også job til folk i de blå kedeldragter inden for energirenovering! Men set i et bredere perspektiv omkring digitalisering, uddannelse mv. holder vi også en masse penge hjemme i Europa og bruger pengene i Europa frem for at sende pengene til Rusland og til Mellemøsten.
               

Miriam Dalli (S&D). – Madam President, let me start by thanking Vice-President Šefčovič and Commissioner Arias Cañete for delivering this winter package as promised. As representatives of our citizens across the EU, we need to answer our constituents' calls when they ask us for policies that will deliver better air quality and cleaner energy. I believe that this package introduces significant improvements in energy efficiency, which, if properly carried out, can lift people out of energy poverty, cut greenhouse gas emissions and create jobs. Energy efficiency comes first, and rightly so. On the other hand, we need to make sure that renewable targets can actually deliver the results we want and do not slow down the momentum reached during COP21. The shift away from coal power plants needs to be concretely encouraged, and no loopholes should remain open to subsidise the use of coal for power generation or high-polluting fossil fuels. The technology and the solutions are there, and we need to make sure that we deliver a package that will seriously tackle climate change in the decades to come. This is once again our opportunity to rise to the occasion and move away from fancy words to concrete action which continues to build on the Paris Agreement.

Peter Liese (PPE). – Frau Präsidentin! Ich möchte der Kommission Glückwünsche aussprechen für das Winterpaket und vor allen Dingen für den Teil Energieeffizienz. Die Kommission hat wirklich die Energieeffizienz an die erste Stelle gestellt. Das steht jetzt nicht nur in irgendeinem theoretischen Papier, sondern das ist in dem Gesetzgebungsvorschlag vereinbart, und das begrüße ich sehr.
               

                  Energieeffizienz ist der preiswerte Teil der Klimaschutzpolitik. Ich möchte das aufgreifen, was Bendt Bendtsen gesagt hat: Wenn wir in Energieeffizienz investieren, dann können wir sehr viel Geld für fossile Brennstoffe sparen. Wir haben in den letzten Jahren täglich eine Milliarde Euro überwiesen an Russland, an die arabischen Staaten. Wenn wir dieses Geld wenigstens zum Teil in die europäische Industrie und in das Handwerk investieren können, die uns helfen, Energieeffizienz nach vorne zu bringen, ist es dort sicher besser angelegt.
               

                  Bei dem Vorschlag zu Erneuerbaren habe ich eine Frage, und ich möchte gerne, dass wir gemeinsam an der Lösung dieser Frage arbeiten: Und zwar haben wir ein verbindliches Ziel von 27 %. Mir ist der Weg nicht so klar, wie wir dieses Ziel erreichen. Bei der Energieeffizienz ist der Weg relativ klar beschrieben, bei den Erneuerbaren nicht so. Und ich würde mir vor allen Dingen wünschen, dass Staaten, die in erneuerbare Energien investieren, dies in dem Fall, dass wir das verbindliche Ziel verfehlen, auch anerkannt bekommen. Also Vorreiter belohnen, Vorreiter nicht bestrafen. Und ich würde mich freuen, wenn wir auf diesem Weg gemeinsam mit der Kommission über die Fraktionsgrenzen hinweg arbeiten könnten.
               

Miapetra Kumpula-Natri (S&D). – Madam President, this proposal will limit the overall cost of our decarbonisation challenge, which is very important. We can read this in particular in energy efficiency. It is the best example of how actions will soon be paid back. The Commission also aims to eliminate artificial bottlenecks, which will facilitate investments and lead to the better functioning of the regional and European electricity markets. Decarbonisation of the transport sector is strongly prescient.
In the long run, electric vehicles will be in the mainstream of personal transport, so it is important to lay down the foundations of this transition today. But we will need to deliver right away too. I thank the Commission for coming forward with the proposal to substitute fossil fuels with sustainable biofuels. Many Europeans will drive using liquid fuels for decades, but this proposal is not coherent and we will need to look at the coherence of the policies on biofuels in the future months.

Janusz Lewandowski (PPE). – Pani Przewodnicząca! Panowie Komisarze! Rozumiem intencje Komisji Europejskiej – jest to próba znalezienia rozwiązania, aby gospodarka Unii Europejskiej była konkurencyjna w sytuacji nieuchronnych przeobrażeń technologicznych w energetyce, a te przeobrażenia muszą iść w kierunku czystej energii. I rzeczywiście mocnym punktem tej propozycji jest próba urynkowienia zielonej energii. Odnawialne źródła energii tracą pierwszeństwo w dostępie do sieci, ale wstępne założenie, które temu przyświeca, jest nadmiernie optymistyczne, mianowicie założenie, że poprzez ten pakiet możliwe będzie osiągnięcie jednoprocentowego wzrostu PKB w skali Unii Europejskiej. Dlatego, że rzeczywiście abstrahuje od różnic pomiędzy krajami, doskonale znanych uwarunkowań poszczególnych krajów obu komisarzy. Nie jest to propozycja neutralna technologicznie, o czym Panowie wiecie. W ten sposób ingeruje się w koszyk energetyczny, który powinien być suwerenną decyzją państw członkowskich.
               

                  Z punktu widzenia kraju takiego jak Polska oczywiście najbardziej niepokojąco wyglądają limity, które praktycznie wykluczają węgiel z rynku mocy. Ten limit, który proponuje Komisja w wysokości 550 gramów CO2 na jedną kilowatogodzinę uniemożliwia wsparcie publiczne, ale co gorsza uniemożliwia wsparcie publiczne w energetyce, która idzie w kierunku czystego węgla, a to jest dla takich krajów jak Polska jedyna możliwość osiągnięcia celów klimatycznych i nie powinna być za to karana.
               

Patrizia Toia (S&D). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, come dice la vostra comunicazione, l'energia meno costosa è quella che non consumiamo. La chiave di questo apparente paradosso è proprio l'efficienza energetica, che io considero un'assoluta priorità assieme alle rinnovabili.
               

                  È un'opportunità per i cittadini, per la bolletta energetica, per il miglioramento ambientale, per la salute dei cittadini, sì dico aria pulita come dite voi, se penso a quello che accade in alcune città d'Europa, dove oggi l'aria è irrespirabile.
               

                  Ed è una grande opportunità, formidabile anche per l'industria, ma occorre agire in modo collegiale e integrato. Io invito perciò la Commissione, formalmente, a operare in modo più coordinato con i Commissari all'industria, all'innovazione, al budget, perché fare efficienza energetica significa, per primo, sostegno alla ricerca in campo tecnologico-ambientale, per le abitazioni, i trasporti e le industrie stesse; sostenere le nuove imprese, le startup che nascono con questi progetti innovativi; avere una finanza più flessibile e più intelligente proprio per questi prodotti, per la loro creazione e la distribuzione nel mercato; preparare le competenze e le professioni necessarie.
               

                  Siamo tutti consapevoli che in Europa, in questo settore, l'Europa potrebbe avere forte capacità competitiva e leadership industriale.
               

Gunnar Hökmark (PPE). – Fru talman! En europeisk energimarknad måste bygga på en sund och fri, öppen konkurrens. Den måste bygga på bra villkor för förnyelsebara energiformer, den måste genom prismekanismen se till att olika energiformer och nya energislag kan konkurrera fullt ut och växa fram och spela den roll som de i framtiden måste kunna spela.
               

                  En europeisk energimarknad måste också bygga på ett tätt samband länderna emellan, med utvecklingen av överföringsförbindelser mellan länder, över Östersjön, i Europa, på kontinenten, för att på det viset skapa en marknad. Och här måste kommissionen gå i täten när det gäller förslag som innebär att man öppnar upp för det som är en marknad.
               

                  Men samtidigt vill jag också säga att detta inte är möjligt att uppnå om man samtidigt tillåter Nord Stream 2.
               

                  Nord Stream 2 är ett projekt som i sitt politiska syfte har att underminera europeiskt oberoende och europeisk försörjningstrygghet. Det har inga kommersiella fungerande syften, utan det politiska syftet att splittra Europa.
               

                  Kommissionen har ett ansvar för att upprätthålla europeisk säkerhet och europeisk försörjningstrygghet, och ni har ett ansvar för att se till att ingen uppnår dominans på den europeiska energimarknaden, som strider mot konkurrensen och möjligheten till att göra denna marknad stark. Tack!
               

Csaba Molnár (S&D). – Elnök Asszony, az elmúlt években 40%-kal csökkent a gáz világpiaci ára, de a magyar kormány a lakossági gáz árát csak 10%-kal mérsékelte. A különbséget vagy elnyelte az állam, vagy pedig a kormányközeli vállalkozások zsebébe került ez az extraprofit. A magyar hatósági gázár, amelynek kapcsán egyébként a magyar miniszterelnök egy újabb Magyarországgal szembeni brüsszeli támadásról képzeleg, ez Magyarországon éppen a hatósági árak útján, a gázárak magasan tartását szolgálja. Magyarországon a hatósági gázár nem csökkenti, hanem éppen ellenkezőleg, növeli a lakossági gázárat. Ezért tisztelt Biztos Urak, Magyarországon nem a hatósági ár intézményével van a probléma. Azt mi még támogatjuk is. Az igazi probléma azzal van, hogy kifejezett korrupciós célzattal a magyar kormány a hatósági ár eszközével jóval drágábban adja a lakosságnak a gázt, mint amennyibe az a világpiacon kerül. Ezzel szemben viszont közösen fel kell lépnünk.
               

Edouard Martin (S&D). – Madame la Présidente, Monsieur le Commissaire, mes collègues ont déjà eu l'occasion de vous appeler à davantage d'ambition, avec des objectifs contraignants plus élevés sur les trois paramètres essentiels de votre paquet: émissions de gaz à effet de serre, efficacité énergétique et renouvelables, et j'y souscris.
               

                  Mais qui dit ambition dit aussi cohérence et exhaustivité. Certains craignent que les mécanismes de capacité subventionnent les énergies fossiles. Comment, dès lors, réconcilier l'indispensable sécurité énergétique avec nos engagements visant à émettre moins de CO2?
               

                  Que proposez-vous pour relancer les investissements en matière d'efficacité énergétique dans les industries électro-intensives dont vos propres services ont récemment noté qu'ils étaient au point mort?
               

                  Vous avez fait un pas sur la précarité énergétique en reconnaissant qu'il s'agissait là d'un sujet véritablement européen. Mais cette évolution ne fait pas disparaître d'un coup de baguette magique les millions d'Européens qui en sont victimes. Il reste beaucoup à faire.
               

                  Enfin, puisque vous semblez vous inspirer du Semestre européen pour votre volet gouvernance, comment comptez-vous transformer ce qui est aujourd'hui une procédure technocratique quelque peu subie en un véritable exercice démocratique de débat positif sur les options énergétiques communes?
               

Carlos Zorrinho (S&D). – Senhora Presidente, o passo em frente na concretização da União da Energia tem de dar também um impulso para salvar o projeto europeu.
               

                  É de agendas como esta que a União precisa – agendas que permitem liderar o desenho do futuro e apagar os fantasmas do passado.
               

                  As metas são ambiciosas: 50 % de eletricidade limpa em 2030, produção de eletricidade livre de emissões em 2050, investimento líquido suplementar de 177 mil milhões de euros por ano, entre 2021 e 2030, e 900 mil novos postos de trabalho.
               

                  Importa, no entanto, que estes números se concretizem, mas não nos podemos deslumbrar por eles. Temos de aproveitar esta oportunidade para modernizar o mercado, torná-lo mais transparente, eficiente e justo, melhorar as interconexões e a regulação, desenvolver processos de produção e criar redes ainda mais inteligentes, combater as assimetrias regionais, assegurar a competitividade da indústria e dos serviços, garantir o acesso universal à eletricidade e reduzir a pobreza energética.
               

                  A energia limpa é uma boa escolha para o planeta e para as pessoas. Hoje é também parte da energia necessária para que o projeto europeu sobreviva.
               

                  Por isso, esta é uma agenda em que a União Europeia não pode falhar, em que não podemos falhar.
               

VORSITZ: ALEXANDER GRAF LAMBSDORFF


Vizepräsident


Jeppe Kofod (S&D). – Mr President, Commissioners, let me start by congratulating you, and indeed the whole Commission, on this very impressive winter package with real European value. It is a good starting point, but I also think that we need to raise our ambitions. Let me give a few brief examples. When I read the Commission proposal on ACER, I see words such as ‘may’ and ‘recommend’, but if we want a truly interconnected and sustainable European energy market that effectively does away with transmission bottlenecks, those words must be changed to ‘shall’ and ‘decide’ in a number of places. Europe needs an energy regulator. We need a much stronger ACER with real powers. On renewables, we remain embarrassingly close to the Commission's own ‘doing nothing’ scenario. I will once again quote Commission President Juncker, who said that Europe should be number one in renewables, so let us beef up our ambitions as well on that point. We are ready to work with you, we have a good starting point, but we need more ambition.

Simona Bonafè (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, le proposte presentate rispondono nel complesso alla volontà di realizzare la transizione a un sistema sostenibile che tenga insieme basse emissioni di carbonio, sicurezza degli approvvigionamenti, ruolo attivo dei consumatori, benefici per l'ambiente, salute dei cittadini e anche, è bene dirlo, competitività del nostro sistema. Un dato: nel solo 2015 le energie rinnovabili hanno attratto più di 300 miliardi di euro di investimenti a livello mondiale e stimolano nuove tecnologie in cui l'Europa gode di vantaggi competitivi.
                  

                     Se saluto positivamente le priorità assegnate all'efficienza energetica voglio sottolineare, però, la preoccupazione rispetto alle misure previste per le rinnovabili. Il target è rimasto al 27 per cento e vengono eliminate una serie di misure pro-rinnovabili, mentre abbiamo ancora in piedi i sussidi alle fonti fossili, e in particolare al carbone. Ecco, cerchiamo di capire dove vogliamo andare e dove mettiamo le risorse è un indicatore essenziale della strada da percorrere.
                  

                     Lo dico con chiarezza: non possiamo permetterci timidezze adesso, evitiamo non solo di non procedere in avanti, ma addirittura di rallentare rispetto a quello che abbiamo fatto fino adesso.
                  

Nicolas Bay (ENF). – Monsieur le Président, je comprends que les éoliennes suscitent un tel engouement chez nos élites dirigeantes, qui aiment tant à la fois brasser de l'air et distribuer des subventions. Mais il faut se rendre compte de l'impact désastreux de ces moulins à vent du XXIe siècle sur notre écosystème. Je pense notamment à l'utilisation croissante de terres rares, dont l'extraction et la transformation sont particulièrement polluantes. Et allez donc demander à nos pêcheurs ce qu'ils pensent de l'éolien offshore, dont les coûts de maintenance sont, par ailleurs, terriblement élevés. Or, tout cela n'est même pas véritablement profitable à nos économies, puisque le marché de la construction d'éoliennes est de plus en plus capté par des entreprises chinoises.
                  

                     Mais il y a pire! Les éoliennes défigurent nos paysages façonnés pendant des siècles par les générations qui nous ont précédés. C'est cette même écologie mal pensée qui veut systématiser l'isolation par l'extérieur, mettant gravement en péril notre patrimoine bâti. Or, à partir de janvier 2017, en France, l'obtention d'un permis de construire ne sera même plus nécessaire à l'édification d'éoliennes. Elles devraient donc logiquement se multiplier un peu partout de façon anarchique, au gré des subventions.
                  

                     Voilà pourquoi je crois qu'il est temps de réinvestir dans d'autres énergies renouvelables, l'hydrolien maritime, par exemple, comme Normandie Hydro, négligé ces dernières années. L'hydroélectricité reste de loin la première source d'électricité renouvelable. Il faut également encourager le solaire.
                  

(Le Président retire la parole à l'orateur)


Catch-the-eye-Verfahren


Marijana Petir (PPE). – Gospodine predsjedniče, gospodo povjerenici, Komisijini prijedlozi o čistoj energiji za sve Europljane odraz su činjenice da je prelazak na čistu energiju sektor rasta budućnosti i prilika za pametne ulagače. U okviru ovog paketa kojim će se do 2021. godine mobilizirati javna i privatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje, u sljedećih se deset godina bruto nacionalni dohodak može povećati do 1 % te stvoriti 900 000 novih radnih mjesta.
                  

                     Europa dnevno uvozi energiju u vrijednosti 1 milijarde EUR. Ulaganje u energetsku učinkovitost smanjuje potrebu za proizvodnjom energije. Ulažući u nju, ulažemo u europsko gospodarstvo, ulažemo u naše domove, ulažemo u našu proizvodnju, u naše male poduzetnike koji obnavljaju naše domove. Bolje je milijardu eura dnevno uložiti u naše gospodarstvo nego plaćati energiju iz uvoza.
                  

                     Potrebno je također bolje iskoristiti potencijal biomase i biogoriva koji se temelji na održivom upravljanju tim resursima. U tome i Europa i Hrvatska dobro stoje.
                  

Tibor Szanyi (S&D). – Elnök Úr, a csomagnak a bioüzemanyagokra vonatkozó részében én természetesen értem, hogy a korszerűsített technológiák előállítását ösztönözzük, de az első generációs bioüzemanyagoknak is van értelme. Ez utóbbinak a 7%-ról a 3,8%-ra való csökkentési célszámát én bizony túlzónak tartom a gabona-, vagy még konkrétabban kukoricaövezetben Európában. Ne feledjük, hogy a gabona, illetve a kukorica szállítása szárazföldi úton durván 500 km felett már jelentős energiaköltséget jelent, és jelentős környezeti károkat okoz. Ezért ezeket helyben érdemes feldolgozni. Továbbá azt is vegyük figyelembe, hogy a bioüzemanyag előállításakor jelentős mennyiségű takarmány és más hasznos termékek is keletkeznek. Javaslom tehát egy speciális célszám beiktatását a gabona- vagy kukoricaövezet országaira.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL). – Señor Presidente, señor Arias Cañete, señor Šefčovič. Está bien que ustedes vengan a este Pleno a debatir sobre este paquete de invierno, porque ustedes hablan de poner a los ciudadanos en el centro de la energía pero lo que están poniendo en el centro son los combustibles fósiles. Por sus hechos les conocemos y no por sus palabras bonitas.
                  

                     Estaría bien que expliquen por qué proponen medidas contradictorias en este paquete. Los mecanismos de capacidad, en primer lugar. Subvenciones encubiertas a los combustibles fósiles. Según los cálculos, el 95 % de las plantas de carbón de la Unión recibirá dinero; recibirá millonadas por seguir contaminando hasta 2026.
                  

                     En segundo lugar, un objetivo de eficiencia y ahorro de energía claramente insuficiente. Deberíamos llegar al 40 % vinculante y sin resquicios legales, facilitando la inversión pública para reducir el consumo y erradicar la pobreza energética. Objetivos insuficientes para cumplir con el Acuerdo de París y medidas contradictorias: es lo que vemos en este paquete diseñado para seguir frenando la democratización del sector y mantener el poder de los lobbies favorables a los combustibles fósiles.
                  

Henna Virkkunen (PPE). – Arvoisa puhemies, haluan onnitella komissiota tästä energiapaketista, joka on pääpiirteissään varsin hyvä ja tasapainoinen kokonaisuus. Olemme sitoutuneet Euroopassa vähentämään päästöjä, ja on tärkeää, että se tehdään mahdollisimman kustannustehokkaasti ja myös markkinaehtoisesti. Tässä energiatehokkuudella on iso rooli. Tiedämme, että monissa jäsenmaissa voidaan merkittävästi ja hyvin kustannustehokkaasti lisätä energiatehokkuutta.
                  

                     Mutta kaksi asiaa haluan nostaa tästä paketista erityisesti esiin. Toinen liittyy uusiutuvaan energiaan ja sen tukemiseen. On luonnollista, että alkuvaiheessa uusiutuvaa energia on täytynyt tukea voimakkaasti, mutta nyt vähitellen myös sen osalta on päästävä markkinaehtoiseen tilanteeseen. Sellainen energiamuoto, joka perustuu pysyvälle tuotantotuelle, ei voi olla taloudellisesti kestävällä pohjalla. Toinen kysymys liittyy liikenteen päästöjen leikkaamiseen. On hyvä, että komissio on ottanut askelia tähän suuntaan, mutta meillä on vielä paljon mahdollisuuksia leikata kunnianhimoisemmin liikenteen päästöjä, ja tässä Eurooppa voi olla maailmassa myös edelläkävijänä.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, η απελευθέρωση της αγοράς ενέργειας στην Ευρωπαϊκή Ένωση πρέπει να συνδυαστεί με τη θέσπιση αυστηρότερων όρων ασφαλείας, ειδικότερα λόγω των συχνών ατυχημάτων που συμβαίνουν με την παροχή φυσικού αερίου. Κύριε αντιπρόεδρε, κύριε Šefčovič, η Επιτροπή θα πρέπει να ελέγξει τους κανονισμούς ασφαλείας των εγκαταστάσεων της παροχής φυσικού αερίου από το δίκτυο των παρόχων στα νοικοκυριά, στις πολυκατοικίες και στα διαμερίσματα στα διάφορα κράτη μέλη της Ένωσης. Επιπλέον, η Ένωση πρέπει να αναπτύξει ανανεώσιμες πηγές ενέργειας, ενισχύοντας την ενεργειακή πολιτική των κρατών μελών, παίρνοντας μέτρα ταυτόχρονα για το χτύπημα της ενεργειακής φτώχειας.
                  

                     Στην Ελλάδα εξαιτίας της μερκελικής λιτότητας και των μνημονίων, το 70% των νοικοκυριών αδυνατούν να διατηρήσουν την κατοικία τους ζεστή, εξαιτίας της υπερβολικής φορολόγησης στο πετρέλαιο θέρμανσης. Αναγνώρισε όμως η Επιτροπή ότι η Ελλάδα μπορεί να μειώσει τους φορολογικούς συντελεστές στο πετρέλαιο θέρμανσης. Γιατί λοιπόν δεν το πράττει η ελληνική κυβέρνηση; Γιατί αφήνει τον ελληνικό λαό να παγώσει;
                  

(Ende des Catch-the-eye-Verfahrens)


Miguel Arias Cañete,
Member of the Commission. – Mr President, honourable Members, let me thank all of you for your thoughts and comments on the Clean Energy for All European package. The Commission has been very attentive to the proposals made by this House when preparing the legislative measures included in the package. Many of the views suggested over the months by this House have been incorporated in the package and are reflected in the pages of the legislative proposal. I am aware that on some issues this House has advocated slightly different positions from the ones put forward by the Commission in its proposal, so allow me to emphasise this: the Commission proposals are in themselves no easy targets. They will require considerable efforts by Member States to meet their international and domestic obligations, and to get them right we have assessed our proposals along several dimensions, including energy system impacts, macroeconomic impacts, environmental effects, social impacts, including affordability issues, energy-related investments, and, finally, energy system costs. And of course our proposal fully respects the right of Member States to choose their energy means as stated in Article 194 of the Treaties.
Many of you have referred to renewable energy. The proposal revising the Renewable Energy Directive is ambitious and improves upon the previous directive, in particular by putting an end to retroactive measures and launching a Europeanisation process. But the measures favouring renewables go beyond this text: the market design, energy efficiency, the energy performance of buildings and the governance of the Union all contribute to reaching our policy goals and targets in a cost-effective way, paving the way for further deployment of renewables in buildings, transport and industry.
The revised proposal also goes beyond reaching the 27% target. It is about bringing sustainable jobs to the market, creating local added value, locking in investment potential, and fostering innovation. The target – at least 27% –represents the cost-optimal contribution of renewables in 2030 towards meeting the European Union's long-term decarbonisation objectives, and it reflects the European Union's fair and ambitious contribution to the Paris Agreement.
For the first time; the package is proposing a clear framework on cell consumption and production, energy communities and demand response, and this will help drive the energy transition by unlocking private capital for investment in renewables and make the electricity system more flexible in order to help renewable integration. The European Union's binding 30% energy efficiency target for 2030 is ambitious but balanced and consistent with other targets of the 2030 framework for energy and climate. It is also the target which Vice-President Šefčovič and myself promised the European Parliament at our hearings two years ago: this is what we have delivered.
We are going beyond what strictly speaking would be necessary to ensure that the target of at least 40% for production is met, and any claim that our targets and proposal are insufficient to honour our commitment under the Paris Agreement is simply wrong. With this package we will take the decisive step forward to ensure that the energy transition will continue and that the targets agreed upon will be met. For sure, a lot of real political engagement will be needed in both Parliament and the Council to reach a compromise, and I am counting on you to improve them and make them a reality soon for the benefit of all our citizens.

Maroš Šefčovič,
Vice-President of the Commission. – Mr President, I would like to thank Members for what I feel was general support for the package. I would like to assure you that we listened carefully to the critical remarks and the calls to be more ambitious and are ready to work very closely with you on this package.
Just to complement Miguel's remark about energy poverty, I think it is very important that we clearly recognise energy poverty as an important challenge in our package. We recognise it as a very important challenge which we have to tackle together with the Member States but we want to do our utmost at European level. We are addressing the energy poverty issue in our governance system. We want to make sure that renovations, issues of social housing, and long-term innovation plans clearly factor in the issue of energy poverty. Miguel elaborated on the importance of energy efficiency and we see it as a very strong instrument in tackling energy poverty as well. In electricity market design we are proposing a clear procedure which would prevent people from being unfairly disconnected, not to mention eco-design and energy labelling where already today our citizens are saving hundreds of euros thanks to our efficient electric appliances.
I would also like to respond to one remark and express the support of the Commission for all those who are pushing for the completion of the internal energy market in a prompt and smart way. I think a lot of positive things are happening in the Baltic and Nordic countries. We are seeing positive developments in South-East Europe through our CESEC initiative, and I would like to assure you that we are bringing new dynamism to managing our projects of common interest. We are also encouraging the Member States to present more projects in the area of smart grids.
To conclude, I would like to thank all Members who recognised the high level of ambition in this proposal. Its truly transformational nature should deliver the most significant modernisation of our energy systems since they were built in Europe. So I welcome your readiness to work hard on this package. It is on the priority action list for next year so I believe that we can move from the year of delivery to the year of implementation.

Der Präsident. – Die Aussprache ist geschlossen.
                  


Schriftliche Erklärungen (Artikel 162 GO)



Ivo Belet (PPE),
schriftelijk. – Dit breed en vergaand pakket aan maatregelen is een cruciale stap om de doelstellingen die we in Parijs hebben afgesproken, te realiseren. De Commissie zet in op veel fronten tegelijk om de transitie naar een schone en energiezuinige economie mogelijk te maken. Dat is de juiste aanpak. We moeten de kracht van de Unie gebruiken en onze energiemarkten beter met elkaar verbinden zodat we vlotter hernieuwbare energie uitwisselen. Het verhogen van de energie-efficiëntiedoelstelling van 27% naar 30% van het finale energieverbruik is cruciaal. We kunnen dit realiseren via de nieuwe financieringsmogelijkheden voor beter geïsoleerde gebouwen, betere energielabels en efficiëntere toestellen via de ecodesign-verordening. We moeten met zijn allen een tandje bijsteken. Lidstaten moeten snel de verplichtingen rond hernieuwbare energie voor verwarming introduceren en stimulansen inbouwen om energiecoöperaties op te richten. Consumenten moeten via hun elektriciteitsfactuur ook duidelijkere informatie krijgen over het aandeel hernieuwbare energie in hun totale energieverbruik. Tegelijkertijd moeten ze beter beschermd worden tegen afkoppeling van het net. De cruciale vereenvoudiging dat lidstaten jaarlijks één nationaal klimaat- en energieplan indienen en één voortgangsverslag, in plaats van de meer dan honderden rapporten nu, moet de doorslag geven.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – La transición a las energías limpias es una necesidad ambiental y una oportunidad para el crecimiento económico y la creación de empleo. Necesitamos un mercado energético único, más integrado, más transparente, que cumpla con nuestros objetivos climáticos y que sea capaz de ofrecer energía a precios asequibles. Debemos transitar hacia un modelo que pivote sobre las energías renovables y que apueste por la mejora de la eficiencia energética. Los socialistas exigimos además una acción definitiva contra la pobreza energética. Cincuenta millones de europeos y cinco millones de españoles aguardan una respuesta a la altura. Además de reducir las emisiones de CO2 en al menos un 40 % de aquí a 2030, apostamos por un objetivo vinculante de al menos un 30 % en renovables, lo mismo que en materia de eficiencia energética, disminuyendo así nuestra dependencia de las importaciones de energía. La Unión está bien situada para convertir esta transición en una oportunidad y generar en la próxima década un aumento de hasta un 1 % del PIB y 900 000 nuevos empleos. Además, los consumidores europeos deberán de contar con mayor oferta de suministro, con herramientas de comparación de precios y con la posibilidad de producir y vender su propia energía.
                  

Rosa D'Amato (EFDD),
per iscritto. – La proposta della Commissione sembra collocare l'Europa alla guida di un processo di transizione che possa portare a un rapido abbandono della dipendenza da fonti fossili. Questo avviene puntando sull'efficienza energetica, sulle rinnovabili, sulla ricerca e l'innovazione, sulla mobilità connessa e automatizzata, a basso impatto, ma anche – e finalmente dichiarato a chiare lettere – sul nuovo ruolo attribuito al cittadino per l'autoproduzione e l'autoconsumo.
                  

                     Permangono alcune perplessità sull'impiego di strumenti finanziari che potrebbero rivelarsi a troppo elevato rischio e ammetto un forte disappunto per il malcelato sostegno alle fonti fossili. Rimangono inoltre enormi dubbi sul valore aggiunto dell'EFSI, ma l'ottica di sostegno alle rinnovabili e all'efficientamento energetico è positiva. Tuttavia lo diverrà ancora di più quando non un centesimo del denaro europeo andrà a sostenere petrolio, carbone e carburanti di origine fossile, o ancora a finanziare la combustione dei rifiuti (o il nucleare). Quando invece il denaro europeo sarà destinato a garantire la produzione diffusa fra i cittadini, la sostenibilità, le fonti realmente rinnovabili e rientranti pienamente nell'ottica di un'economia circolare a impatto prossimo a zero sull'ambiente, solo allora potremo vedere realizzata la rivoluzione energetica in grado di garantire il nostro futuro.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Domnilor comisari, și eu susțin nevoia unui pachet legislativ privind energia curată. Nu obiectivul mă îngrijorează, ci modul în care doriți să-l implementați. Vorbesc din perspectiva țării mele, care, deși are venituri mici pe cap de locuitor, se află pe primul loc la procentul de energie regenerabilă folosit! Ați declarat că vreți să puneți în centru consumatorul și mă bucur, dar știți că prețul certificatelor verzi a fost inclus în factura consumatorilor? Mixul energetic ține de subsidiaritate conform tratatului, iar țările au resurse energetice diferite și trebuie să țineți cont de acest lucru! De ce nu este atașat Fondul strategic de investiții acestui obiectiv important? De ce să folosiți criteriul ‘primul venit, primul servit’ și nu criteriul obiectivelor? Ca fost industriaș știu că atunci când am dorit să economisesc energie a trebuit să investesc. Țara mea produce încă energie din combustibil solid! Știți ce înseamnă să închideți zeci de mii de locuri de muncă fără să puneți nimic în loc? De ce nu sunt alocați bani pentru trecerea de la un sistem de producere de energie la altul? Nu putem să ne propunem obiective bune, dar să nu alocăm și bani pentru investiții ca să le putem atinge fără a aduce efecte sociale negative.
                  

András Gyürk (PPE),
írásban. – Egy újabb fontos lépéshez érkeztünk el az energiaunió felé vezető úton. Kezdetben megalkottuk a keretrendszert, amely az energiaunió alapjául szolgálhat. Ezt követően eggyel tovább léptünk és a tavalyi téli csomag keretein belül kidolgoztunk több földgázzal kapcsolatos részstratégiát és szabályozást is. Most pedig elénk került az idei téli csomag is, amely az elektromos áram piacát hivatott mélyebben integrálni. Rengeteg integrációs törekvést láthattunk az árampiacon a piacok összekapcsolásától kezdve a harmadik energiacsomag intézkedésein keresztül, mégsem sikerült egy olyan rendszert kialakítani még, amely igazán a fogyasztók érdekeit szolgálná. A problémák egy része mondhatni természetes, hiszen a technológiai fejlődés folyamatosan új kihívások elé állít bennünket.
                  

                     Úgy gondolom, hogy ideje újragondolni az árampiaci szabályozás egészét és kialakítani egy olyan rendszert, amely megfelel a kor kihívásainak. Rendkívül fontos, hogy az újratervezés szakaszában, a részletekben való elmélyedés során se veszítsük szem elől céljainkat. Ahogy a Bizottság is megfogalmazta, a mostani és mindenkori reformcsomag legfontosabb célja a fogyasztók támogatása. Minden más szempont és elvárás csak másodlagos lehet. Kívánom, hogy a most kezdődő munkánkkal képesek legyünk egy olyan rendszert létrehozni, amely elérhetőbb, megbízhatóbb és megfizethetőbb energiát biztosít a fogyasztók számára, ezáltal is javítva az Unió versenyképességét.
                  

Jaromír Kohlíček (GUE/NGL),
písemně. – Evropská komise se hlásí k ambicióznímu cíli, snížit emise CO2 do roku 2030 o přinejmenším 40 %. Předpokládá, že toho lze dosáhnout zapojením tří programů. Za prvé se jedná o zvýšení energetické účinnosti, za druhé o vedoucí postavení v rozvoji obnovitelných zdrojů energie a za třetí pak jde o nový vztah k zákazníkovi. Cíle jsou to velmi ambiciózní. V oblasti vědy a výzkumu – zejména u fotovoltaiky a vodíkového hospodářství – nás čeká v nejbližším období rychlý základní přelom. Ve fotovoltaice základní výzkum ukazuje možnost nalézt nové chromofory. Jejich účinnost by mohla skokově zvýšit energii vyrobenou fotovoltaickými panely ze současných cca 11 % na cca 22 %. Pokud bude splněn cíl Evropské komise potvrzený EP v roce 2020 — 1 % energie mít ve vodíku, můžeme očekávat rychlou expanzi vodíkového hospodářství. V současné době jsou ve zkušebním provozu několika velkých měst EU autobusy s elektrickým pohonem a vodíkovými články. Na řadě míst se pracuje na zlepšení možnosti skladování vodíku. Velmi náročným úkolem též bude dosáhnout připojení malých výrobců k síti, nejen jako spotřebitelů, ale i jako dodavatelů elektrické energie. Další z efektivních kroků pak může představovat i zvýšení výroby elektrické energie z jádra. Držme si palce, aby tyto ambiciózní cíle byly urychleně podpořeny konkrétními kroky na všech úrovních.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Energetska učinkovitost, korištenje obnovljivih izvora energije i uključivanje potrošača u proizvodnju temelj su novog energetskog paketa. Ovaj novi paket potiče na inovativna rješenja, nove tehnologije i bolje povezivanje između različitih sektora.
                  

                     Prvi smo u svijetu u cirkularnoj ekonomiji, a novi energetski paket dodatni je poticaj da to i ostanemo. Međutim, ove naše ciljeve ne prati dovoljna fleksibilnost regulative niti brzina ulaganja u inovativna rješenja. Još uvijek u cijeloj Europi imamo velike probleme sa zagađivačima koji ugrožavaju zdravlje ljudi i te primjere ne bismo smjeli pasivno promatrati. Govoriti o novom paketu, a pritom ne rješavati slučajeve zagađenja poput onog u Slavonskom Brodu nastalog zbog proizvodnje u Bosanskom Brodu znači biti nedosljedan.
                  

                     Prema podacima Europskog ureda za okoliš neki zagađivači transformiraju se u zraku i postaju čestice koje mogu utjecati na države koje se nalaze daleko od izvora zagađenja. Objavljeni grafovi pokazuju kako 63% cjelokupnog zagađenja zraka u Nizozemskoj dolazi izvan njenih granica. U slučaju Češke taj se postotak kreće oko 70 %, a zagađenje koje Češka emitira je čak 80 %.
                  

                     S obzirom na to da zagađenje ne poznaje granice nužno je razvijati svijest o potrebi prekogranične suradnje i provedbe zajedničkih projekata s državama izvan EU-a.
                  

Marian-Jean Marinescu (PPE),
în scris. – Propunerea privind energia curată promite o creștere de 1 % a PIB-ului în următorii zece ani și crearea a 900 000 de locuri de muncă. Comisia trebuie însă să pună pe masă legislația necesară care să asigure tranziția necesară către o energie sustenabilă.
                  

                     Această tranziție trebuie să se focalizeze pe eficiența energetică, energia din surse regenerabile, infrastructura inteligentă și pe găsirea de soluții la nivel european pentru interconexiuni, terminale GNL și capacități de stocare a energiei.
                  

                     Nu trebuie însă ignorat faptul că producția de energie din surse regenerabile necesită continuitatea producției convenționale de energie. Exploatarea energiei hidraulice în cazul României, a centralelor electrice pe gaz și pe bază de cărbune cu randament ridicat, beneficiind de cele mai recente tehnologii, poate aduce o contribuție esențială la deblocarea pieței energetice europene. Dezvoltarea energiei din surse regenerabile implică crearea unui nou design al pieței energiei, care să asigure condiții de concurență echitabile pentru toți participanții la piață. Propunerile legislative trebuie să permită consumatorilor să dețină controlul asupra costurilor la energie și să aibă acces la costurile reale complete ale energiei electrice livrate, inclusiv la cele asociate transportului și distribuției.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. – Solidarity and fairness are at the core of European values. Europe must deliver to business and to citizens clean energy at a fair price. I welcome the proposed ‘Clean Energy for All’ package and I believe we must be even more ambitious if we are to be at the forefront of the low-carbon economy. We must also abide by the historic COP21 agreement. I call on the two co-legislators to ensure the swift negotiation and implementation of the proposals; only in this way will we deliver security of the energy supply. By making the energy market more flexible, I believe it will bring about more resilience and adaptability of the energy sector.
Working together is crucial. We must provide and strengthen the rules to ensure cross-border participation and that no country is left behind. Europe must work towards greater fairness of the cost of energy in order to increase consumers' trust. I look forward to working on this package here in the European Parliament.

Algirdas Saudargas (PPE),
raštu. – Sveikinu Komisiją pristačius išsamų energetikos dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama įgyvendinti konkurencingą, tvarią, į pilietį orientuotą ES energetikos politiką. Tai vienas iš svarbiausių teisėkūros pasiūlymų šioje kadencijoje, kuris turės įtakos ne tik energetikos sektoriui, bet ir visai Europos pramonei bei jos konkurencingumui. Pagrindiniai Komisijos akcentai įvardinti teisingai: energijos vartojimo efektyvumas, lyderystė plėtojant atsinaujinančius energijos šaltinius, vartotojo, kaip aktyvaus ir pagrindinio energijos rinkos dalyvio, skatinimas. Tačiau, kaip ne kartą jau minėjau, tinkamai sujungtas tinklas ir efektyviai veikianti energijos vidaus rinka yra eneregtikos sąjungos pagrindas, be kurio negalėsime optimaliai pasinaudoti atsinaujinačių energijos šaltinių teikiamais privalumais bei užtikrinti vartotojui prieinamų kainų. Taip pat džiaugiuosi, kad Komisja atkreipė dėmesį ir į kibernetinį saugumą elektros rinkoje. Manau, vis daugiau plėtojant išmaniuosius tinklus užtikrinti jų saugumą yra ypatingai svarbu.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – La producción de energía renovable no puede entrar en contradicción con otras actividades fundamentales para la vida de los pueblos como es la producción de alimentos. En este contexto, es necesario exigir la preservación y prioridad del uso la tierra agraria para producir alimentos. En Galiza corremos el riesgo con la ley de medidas fiscales y administrativas, anexa al proyectos de presupuestos para 2017 (que abre las puertas a la creación de megaplantas de biomasa) de aumentar la presión para la producción de cultivos energéticos, entre ellos la forestación de tierras agrícolas; acabando por convertirnos en un auténtico desierto verde e hipotecando el futuro de nuestras pequeñas y medianas explotaciones agrarias, del medio rural y nuestra soberanía y seguridad alimentaria por generaciones. Instamos a la Comisión a evitar estas situaciones y a poner medidas eficaces para preservar el uso de la tierra para la producción de alimentos.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Sehr geehrter Herr Präsident, liebe Kollegen, das hier als großer Wurf gefeierte Paket geht an der Sache vorbei. Es bekämpft ein Phantom. Der menschengemachte Klimawandel ist nicht gesicherte Kenntnis, sondern wissenschaftliche Hypothese. Viel spricht dafür, dass er eine Erfindung von Lobbyinteressen und an Forschungsgeldern interessierten Wissenschaftlern ist. Meine Partei lehnt daher sämtliche Vorhaben, die auf eine Reduzierung so genannter Klimagase abzielen, rundheraus ab. Wir brauchen keine Energiewende, keine grüne Energie, sondern vielmehr eine rationale Energiepolitik, die sich an Konsumenten ausrichtet und marktwirtschaftlich gegründet ist. Wer von einem Marktdesign redet, wer glaubt, die besten Energien von morgen und für morgen zu kennen, der unterliegt einem eklatanten Irrtum. Das können wir uns als Gesetzgeber nicht erlauben. Angezeigt ist eine Demut vor der Zukunft und der individuellen Rationalität der handelnden Nachfrager. Maßen wir uns nicht an, über ein Wissen zu verfügen, das uns über diese erhebt. Deshalb sollten wir diese Vorhaben unmittelbar wieder einmotten. Das Winterpaket der Kommission gehört auf Eis gelegt. Sofort.
                  

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Energetika i energetska unija jedan su od 10 političkih prioriteta Junckerove Komisije s vrlo ambicioznim ciljevima: preuzimanjem globalnog vodstva u korištenju energijom iz obnovljivih izvora, pružanjem poštenih uvjeta potrošačima te omogućavanjem energetske učinkovitosti.
                  

                     Europska unija trenutno je najveći uvoznik energije u svijetu jer po procjenama uveze 53% cjelokupne energije koju potroši uz godišnji trošak od oko 400 milijardi eura. Iz tog bi razloga poboljšanje međusobne povezanosti energetskih mreža između država članica i osuvremenjivanje infrastrukture pomoglo u smanjenju poremećaja i energetske ovisnosti na najmanju moguću razinu.
                  

                     Efikasno upravljanje potrošnjom energije kao i čista energija sektori su rasta budućnosti i prilika za pametne ulagače. Dokaz tome je i Pariški sporazum kojim se Europska unija obvezala na smanjenje emisija CO2 za najmanje 40 % do 2030. godine, omogućavajući istovremeno modernizaciju gospodarstva, osiguravanje novih radnih mjesta u zelenom sektoru zahvaljujući povećanoj uporabi obnovljivih izvora energije te rast za sve europske građane.
                  

                     Prema objavi Komisije, ovaj set zakona trebao bi od 2021. dovesti do investiranja do 177 milijardi eura javnog i privatnog novca godišnje čime bi BDP u narednom desetljeću porastao za 1 %, a stvorilo bi se 900 000 novih radnih mjesta.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Evropska komisija je konec novembra letos predstavila nov sveženj ukrepov pod naslovom ‘Čista energija za vse Evropejce’. Komisija želi, da se Evropa ne bi samo prilagodila prehodu na čisto energijo, temveč da bi na tem področju prevzela vodilno vlogo, a se žal glede na vsebino paketa to zdi vse prej kot uresničljivo. Kar nas lahko zelo skrbi je dejstvo, da je paket žal zelo daleč od zavez, sprejetih v okviru pariškega podnebnega sporazuma, na kar opozarjajo tudi številne nevladne organizacije in okoljevarstveniki.
                  

                     Zvišanje cilja za izboljšanje energetske učinkovitosti s 27 na 30 % je mnogo premalo in tudi precej pod zahtevo Evropskega parlamenta, ki je že pozval k zavezujočemu cilju 40 % do leta 2030. Paket je šibak tudi na področju obnovljivih virov energije, saj je ohranitev cilja 27 % energetske porabe obnovljivih virov energije premalo ambiciozno zastavljen, prav tako pa ne vključuje niti zavezujočih nacionalnih ciljev. Zaskrbljujoče je tudi podaljšanje subvencij za fosilna goriva.
                  

                     Sveženj tako še zdaleč ne dosega obljub Komisije, prav nasprotno, lahko bi celo ogrozil ukrepe EU za boj proti podnebnim spremembam. Upam, da to ne bo še ena izgubljena priložnost za korak k bolj zeleni, trajnostni in okoljsko prijazni prihodnosti, ki jo dolgujemo našemu planetu in prihodnjim generacijam.
                  

Владимир Уручев (PPE),
в писмена форма. – Уважаеми колеги, поздравявам Комисията, която само за две години представи цялостен законодателен пакет за Европейския енергиен съюз. Настоящия пакет за ‘Чиста енергия за всички европейци’ очертава бъдещето на европейската енергетика до 2030г. по един както амбициозен, така и реалистичен за постижение начин. Енергийната ефективност е поставена на първо място, като универсално средство за намаляване на консумацията на енергия, на енергийната зависимост, на енергийната бедност и вредните парникови изхвърляния в атмосферата. Предложената цел от 30% енергоспестяване до 2030г. ще позволи да се съхранят настоящите темпове за подобряване на енергийната ефективност. Пакетът възприема принципа за технологична неутралност в политиките за подкрепа в енергетиката, което предоставя нужната гъвкавост на държавите членки да търсят икономически най-ефективните решения за постигане на целите за намаляване на парниковите емисии и осигуряване на надеждно снабдяване на чиста и достъпна енергия, включително от ядрен произход. Приветствам ограничаването на свръхпривилегиите за възобновяемата енергия. След тяхното технологично развитие и навлизане в енергетиката е време за преход към пазарните механизми на тяхното участие в енергоснабдяването. Ясна е и перспективата за намаляващата роля на фосилните горива в енергетиката, но поставянето на непосилната цел 550 гCO2/кВтч емисии от нови въглищни централи представлява на практика прекратяване на инвестициите в нови мощности по съществуващите въглищни технологии.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Estas são das tais palavras sonantes que ficam bem em qualquer sala. O problema está na estratégia escolhida para conseguir tal objetivo. A via escolhida pela União Europeia foi a via do mercado, ou melhor dizendo a ilusão do mercado.
                  

                     Ao longo das últimas décadas privatizaram-se todos os sistemas públicos de produção e distribuição de energia. Geraram-se enormes grupos energéticos privados que mandam no poder político e contam com esta supremacia para garantir mais poderes e mais lucros para as suas empresas.
                  

                     Não há cimeira por mais festiva que seja, ou por mais ambiciosas que sejam as suas metas, que esconda esta realidade. A única forma de termos um mundo sustentável, com uma política energética limpa e acessível a todos só poder ser conseguido com políticas públicas e com o controlo público sobre a produção e distribuição de energia. Tudo o resto são puras ilusões.
                  
3.   General revision of Parliament's Rules of Procedure (debate)

Der Präsident. – Als nächser Punkt der Tagesordnung – der auf Wunsch des Plenums am Montag noch auf die Tagesordnung gesetzt wurde – folgt die Aussprache über den Bericht von Richard Corbett im Namen des Ausschusses für konstitutionelle Fragen über die allgemeine Überarbeitung der Geschäftsordnung des Parlaments (2016/2114(REG) (A8-0344/2016).
               

Richard Corbett,
rapporteur. – Mr President, this overhaul of our Rules of Procedure is intended to make them better in terms of efficiency, transparency and clarity. It is the result of a year-and-a-half's work by a working group with a representative of every political group, helped by a task force at secretariat level that involved every parliamentary committee secretariat and the Legal Service of Parliament. It is therefore very much a consensual report and I pay tribute to the role played by Mr Rainer Wieland who chaired the working group, and indeed all the members of the working group. The bulk of what I propose to you today is very much consensual. It is an evolution, not a revolution. Nonetheless, although many of the rule changes are technical, there are quite a few that are of political significance. Let me list just a few very quickly.
We have rewritten the procedure for first reading agreements with the other institutions, to make them more transparent and to introduce safeguards. We have put into our rules the consequences of the Interinstitutional Agreement with the other institutions on Better Law-Making. We have put into our rules the changes to the procedure for hearings with Commissioners that we agreed in the context of my own report of last year. We have put together a considerable package on transparency, building on the work that Mr Giegold had done in preparation of a different report, and steering a course between what is desirable and what is legally possible to do through changes to the Rules of Procedure, rather than through legislation and, of course, bearing in mind that we have to get an absolute majority in this House to approve any such changes.
We have looked at the rules concerning the conduct of Members; we are prohibiting racist and xenophobic language in this Parliament. We have increased the penalties that can be imposed on Members who transgress our rules in this Parliament. We have rationalised the numerous thresholds in our Rules of Procedure for triggering different procedures, rationalising them to just three different thresholds. We have not raised the thresholds, by the way, and the most common threshold is the lower threshold. Nonetheless, we have brought greater clarity here. We have also made provision concerning membership of parliamentary committees such that when a Member leaves a political group and joins another one, which happens occasionally, the Group that he or she belongs to can replace that Member on the parliamentary committee that they left. This is particularly important, I think, for smaller groups who may only have one member of a committee and if that member leaves they are bereft of representation on that committee. So, overall, it is a wide package which I have the great honour to commend to the House.

Maroš Šefčovič,
Vice-President of the Commission. – Mr President, this debate concerns largely matters which are the internal business of the Parliament. While we have been following the full work of Mr Corbett's report with interest, I will comment only on those aspects which would affect the cooperation between our two institutions as defined by the Treaties and the Framework Agreement between us.
Allow me to highlight Article 21 of the Framework Agreement, which states: Parliament will seek the opinion of the Commission when it comes forward with its revision of its Rules of Procedure concerning relations with the Commission. I regret that Parliament did not respect this commitment in a meaningful way and requested the Commission's view only at the very last moment, leaving less than 48 working hours before the vote. This does not allow the Commission to provide a considered response or even discuss the matter in the College, which will meet only later today. I will make some preliminary comments nevertheless.
At first glance there are a number of proposed changes which the Commission can warmly welcome. The incorporation of elements from the inter-institutional agreement on better law-making is a positive step. The changes to your approach to the recast procedure should make it more effective and reliable. The Commission looks forward to having a regular opportunity to present the key political decisions taken in the College directly to the Parliament. And we hope that the idea of topical debates will add liveliness and diversity to the European Parliament sessions, while remaining focused on the areas of EU competence and of general interest.
However, some other proposed changes, in particular those relating to a proposed hearing in the case of the appointment of a new commissioner during the Commission's mandate or modifications in a portfolio of serving commissioners, as well as those relating to possible conflict of interest of the Commission, represent a modification to the current legal framework that cannot be introduced unilaterally by the European Parliament. It must be borne in mind that those changes, if introduced unilaterally by the European Parliament in its Rules of Procedure, cannot create a role for the European Parliament which is neither provided for in the Treaties nor in the Framework Agreement and which would affect the institutional position and functioning of the Commission.
I would also like to recall that President Juncker has himself proposed changes to the obligations for the commissioners to avoid any conflict of interest, and, in line with our commitment taken in the Framework Agreement, he has, by letter to President Schulz on 23 November 2016, asked Parliament's opinion on these changes. It is for this reason that the first Vice-President Timmermans yesterday wrote to President Schulz to ask, on the basis of the principle of loyal and sincere cooperation between our institutions, to ensure the Commission is given enough time to express its opinion and for the Parliament to take it duly into account before voting on the proposed changes to the Rules of Procedure.
The Commission underlines in this regard that you apply the Treaties and continue to respect the terms of the Framework Agreement, and the Commission expects that the European Parliament will do the same.

Ingeborg Gräßle,
Verfasserin der Stellungnahme des mitberatenden Haushaltskontrollausschusses. – Herr Präsident! Ich möchte Herrn Corbett und allen danken. Es war eine Riesenarbeit, und wir haben gelegentlich miteinander gerungen.
               

                  Ich möchte mich bedanken, dass Sie die Anregung des Haushaltskontrollausschusses – die eine, die wir hatten – aufgenommen haben. Es stehen viele gute Sachen drin, nämlich unter anderem auch die Veröffentlichung der Anlagen mit den Antworten der Kommission. Das ist wirklich ein Meilenstein. Da hat man jetzt viele Jahre dran geschoben.
               

                  Ich möchte Ihnen sagen, dass manche Dinge drinstehen, die wirklich noch eine vertiefte Beobachtung gebraucht hätten. Der Punkt, den der Kommissionsvertreter, Vizepräsident Šefčovič, gerade angesprochen hat, ist ein ganz wichtiger, nämlich die Frage bei Portfoliowechseln. Ich glaube, dass wir mit der Geschäftsordnung nicht den Vertrag überholen können und auch nicht die IIV ignorieren können. Ich finde es ausgesprochen bedauerlich, dass künftig jeder Portfoliowechsel hier im Haus einem Kräftespiel unterfallen wird. Damit tun wir uns und Europa keinen Gefallen.
               

                  Ich möchte dringend darum bitten, dass wir unsere Regeln mit denen, die wir im IIV und im Vertrag haben, einigermaßen zumindest in Übereinstimmung bringen. Ich möchte Ihnen, Herr Corbett, noch einmal danken und meinen Respekt für die große Arbeit zollen!
               

Giovanni La Via,
relatore per parere della commissione per l'ambiente, la sanità pubblica e la sicurezza alimentare. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, il voto di oggi è importante sotto molti aspetti, visto che la relazione Corbett disciplina la vita democratica di questa Istituzione, che è la casa dei cittadini europei.
               

                  Parlo in qualità di presidente della commissione ENVI in merito al contributo dato dalla commissione ambiente a questo dossier: come sapete, in ENVI abbiamo una lunga e ampia esperienza legislativa, abbiamo svolto centinaia di triloghi e quindi siamo intervenuti, sulla base di questa esperienza, per quanto riguarda gli aspetti relativi alla seconda lettura del Parlamento, trovando un'ottima relazione con la commissione AFCO, con il relatore Corbett, che ringrazio per il lungo lavoro effettuato in questi mesi.
               

                  Il nostro intervento, contenuto nell'emendamento 88 all'articolo 73 quater, riguarda il caso in cui la posizione del Consiglio contempli elementi che non sono contemplati dalla posizione del Parlamento in prima lettura: abbiamo previsto con questo testo che la commissione competente possa adottare degli orientamenti per la squadra negoziale. Ringrazio ovviamente i colleghi che vorranno sostenere questo emendamento e invito ad approvare la relazione nel suo complesso.
               

Pavel Svoboda,
navrhovatel Výboru pro právní záležitosti. – Pane předsedající, pane komisaři, předložený návrh na revizi jednacího řádu podporuji, protože se domnívám, že se jedná o dobrý výsledek práce zejména kolegů z Výboru pro ústavní záležitosti, kterým bych chtěl tímto poděkovat za spolupráci s Výborem pro právní záležitosti. Náš výbor poskytl k revizi jednacího řádu své stanovisko, ve kterém se dotkl především těch institutů, které v rámci svých kompetencí využívá, tedy například projednávání imunit nebo uplatňování principu subsidiarity. Mohu konstatovat, že v zásadních věcech se v těchto oblastech podařilo navrhnout smysluplné a efektivní změny. Myslím si však, že v konečném důsledku zájmem nás všech je, abychom institutů i jednacího řádu využívali na věcné bázi. Proto bych zde rád vyzval, abychom posuzování dodržování principu subsidiarity ponechali pouze na Výboru pro právní záležitosti.
               

Rainer Wieland,
im Namen der PPE-Fraktion. – Herr Präsident! Wir haben heute Mittag die Abstimmung über diesen Bericht, und wir werden feststellen, dass wir uns noch über einige kleinere Dinge unterhalten, obwohl einige Kollegen sich heute Mittag beklagen werden, dass die Abstimmung so lange geht. Wir haben viele hundert Änderungsanträge, weil wir mit dieser Neuordnung viele technische Dinge regeln. Und, wie gesagt, wir haben noch einige wenige Dinge, über die wir uns uneinig sind. Das liegt daran, dass der Prozess an sich sehr breit aufgesetzt worden ist. Es war eine technische Arbeitsgruppe mit an Bord, es waren alle Fraktionen mit entsprechender Rückbindung mit an Bord. Und, Herr Kommissar Šefčovič, auch Ihre Kommission war als Beobachter im AFCO dabei. Es kann also nicht die Rede davon sein, dass Sie erst 48 Stunden vorher informiert worden sind. Sie haben 48 Stunden vorher sozusagen das gesamte Bouquet aller vorliegenden Anträge nochmals übersandt bekommen – zu einem Zeitpunkt, wo ihn die Abgeordneten sie auch bekommen haben. Das war dann, als sie aus der Übersetzung gekommen sind.
               

                  Wir sind uns über viele Fortschritte einig. Wir haben, glaube ich, ein klares Abkommen zum Thema erste Lesung gefunden. Wir haben zweitens das Thema Handling in den Ausschüssen, wie ich glaube, mit einem überzeugenden Vorschlag beantwortet. Wir haben drittens eine topical debate eingeführt. Wir haben einige gravierende Unterschiede, die sind aber weniger parteipolitischer Natur. Also die Frage, wie der Kommissionspräsident künftig gewählt werden soll – in geheimer Abstimmung oder möglicherweise mit namentlicher Abstimmung –, das hat mit politischer Kultur zu tun. In Deutschland kann man es sich nicht vorstellen, dass man den Kanzler in einer offenen Wahl wählt, weil dies viel mit freiem Mandat zu tun hat. Also, es werden sich auch Abstimmungen heute abspielen, die jenseits der Parteipolitik sind.
               

                  Lassen Sie mich am Schluss noch auf einen Punkt eingehen, der insbesondere auch Herrn Kommissar Šefčovič betrifft. Das Haus steht unter unheimlichem Druck, weil draußen Bewertungen über Abgeordnete stattfinden, die mit Menge zu tun haben – Zahl der Reden, Zahl der Anträge, Zahl der Anfragen und anderes mehr. Und ich weiß, dass das Haus leidet, dass wir Zehntausende von Anfragen an die Kommission richten. Ich weiß, dass auch die Kommission darunter leidet. Wir wollen, wir müssen die Möglichkeiten der einzelnen Abgeordneten ein Stück weit einschränken. Aber wenn uns das über die Geschäftsordnung oder anderswie gelingt, Herr Kommissar, dann erwarten wir andererseits auch von Ihnen, dass die Antworten auf die Anfragen etwas aussagekräftiger sind.
               

(Der Redner ist damit einverstanden, eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung zu beantworten.)


João Ferreira (GUE/NGL),
Pergunta segundo o procedimento ‘cartão azul’
                     . – Senhor Presidente, Senhor Wieland, tanto o senhor, como o Senhor Corbett, tiveram a preocupação de vir aqui dizer que este é um processo transparente e consensual.
               

                  De facto, não é. Não é, e a melhor demonstração disso é que há dois anos que se anda a discutir e esta é a primeira vez que o assunto é discutido em plenário. E, pelos senhores, nem sequer seria, porque só ontem é que, por proposta nossa, foi feita uma alteração à ordem de trabalhos que permite a discussão deste assunto.
               

                  Acham que é sinal de transparência não discutir em plenário um assunto desta magnitude?
               

                  Segunda questão: se é um assunto tão consensual, porque é que chegámos a votação em plenário com mais de quatrocentas e sessenta propostas de alteração? É habitual que temas tão consensuais cheguem com quatrocentas e sessenta propostas de alteração ao plenário?
               

Rainer Wieland (PPE),
Antwort auf eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     . – Herr Kollege! Es gibt natürlich zu allen parlamentarischen Dingen, die hier laufen, eigene Vorstellungen, und wir haben alle Fraktionsvertreter an Bord gehabt, auch Ihren Fraktionsvertreter. Er hat, wie ich weiß, mehrfach in Ihrer Fraktion Rückmeldung gegeben. Die Dinge, die Ihnen am Herzen liegen, haben Sie jetzt explizit gar nicht angesprochen. Aber auch darauf hätte es frühzeitig Antworten gegeben. Mangelnde Transparenz ist es nicht. Die allermeisten Dinge, die in den Ausschüssen laufen, kommen erst am Schluss der Ausschussarbeiten ins Plenum, und so war das hier auch.
               

Mercedes Bresso,
a nome del gruppo S&D. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, i cambiamenti veri sono fatti in genere di piccoli passi e le proposte di revisione del regolamento di Richard Corbett e di tutto il gruppo di lavoro che ha lavorato con lui e con l'onorevole Wieland in questo lungo periodo sono di questo tipo, propongono una serie di modifiche ambiziose necessarie per la nostra democrazia: più trasparenza, più responsabilità, un funzionamento migliore di questo Parlamento a favore dei nostri cittadini.
               

                  Queste sono le parole d'ordine che compongono il lavoro prodotto da Richard Corbett e, in qualità di coordinatrice AFCO del nostro gruppo S&D, sono d'accordo con l'obiettivo di razionalizzare le attività della camera e una regolamentazione delle dichiarazioni scritte, delle interrogazioni alla Commissione, ad esempio, sono dei provvedimenti necessari.
               

                  Credo sia davvero arrivato il momento di chiudere una competizione assurda fra deputati per scriverne più degli altri e questa è la direzione verso cui si muove questa relazione e queste modifiche. Vi chiedo di votare a favore.
               

Der Präsident. – Ich will mal als Vizepräsident eine Absurdität benennen.
               

                  Jedes Mal, wenn ich hier einem Kollegen das Wort erteile, dann wird dies statistisch als eine Wortmeldung im Plenum erfasst. Von der gleichen Bedeutung, wie die Reden, die die Kollegen Wieland, Bresso und andere hier gehalten haben. Das zeigt schon, dass an der Statistik dringend etwas geändert werden muss.
               

Kazimierz Michał Ujazdowski,
w imieniu grupy ECR. – Panie Przewodniczący! Koleżanki i Koledzy! Serdecznie chcę podziękować też panu posłowi Corbettowi i innym kolegom sprawozdawcom-cieniom za wspólną pracę. To jest bardzo dobry efekt. Sprawozdanie oznacza syntezę. Parlament Europejski będzie mógł działać efektywnie, a grupy polityczne zachowują prawa polityczne i wolność ekspresji swoich przekonań.
               

                  Chcę położyć nacisk na potrzebę przejrzystości, która jest czymś niezwykle istotnym z punktu widzenia rozliczalności polityki, z punktu widzenia zaufania obywateli do instytucji Unii Europejskiej. Jestem autorem tej poprawki, która zakłada wybór szefa Komisji Europejskiej w głosowaniu jawnym. Przemawia za tym właśnie rozliczalność polityki, przemawiają za tym tradycje ponad 20 państw członkowskich Unii Europejskiej. Rozumiem, że Niemcy mają inne tradycje, ale to jest reakcja na doświadczenie dyktatury nazistowskiej; Parlament Europejski nie musi ich koniecznie brać pod uwagę. I wreszcie chodzi o spójność tego procesu, skoro europejskie rodziny polityczne są namawiane do tego, by w trakcie wyborów do Parlamentu Europejskiego zgłaszać kandydatów na szefa Komisji Europejskiej, to wybór szefa Komisji Europejskiej przez Parlament Europejski powinien być jawny, tak jak jawny jest proces polityczny w wyborach. Dlatego też przekonuję do głosowania za jawnym wyborem szefa Komisji Europejskiej.
               

Charles Goerens,
au nom du groupe ALDE. – Monsieur le Président, à première vue, on a tendance à accorder peu d'attention au règlement interne du Parlement européen. Cependant, à y regarder de plus près, on se rend très vite à l'évidence que nombre de ces dispositions ont une importance politique. Les règles de procédure font partie de la boîte à outils du parlementaire. Les simplifier, c'est rendre son activité parlementaire plus expéditive.
               

                  Notre collègue Richard Corbett a synthétisé les réflexions que lui ont soumises les représentants des groupes politiques au cours des trente derniers mois. Le nombre de députés requis pour enclencher une décision parlementaire variait en fonction des requêtes émanant de nos collègues. C'était devenu un véritable labyrinthe. Nous avons réussi à mettre de l'ordre là-dedans, même si nous n'avons pas réussi à revaloriser davantage la fonction des groupes politiques, ce que je regrette.
               

                  Mettons à l'actif de notre travail le renforcement des sanctions à l'endroit de nos collègues tentés par des propos particulièrement blessants et irresponsables. Les candidats à la présidence de la Commission déclarent, en principe, avant leur approbation au Parlement européen, qu'ils ne veulent pas être élus par des députés venant des partis extrémistes. Avec l'élection du président de la Commission à bulletin ouvert – ce que propose notre rapport –, nous aurons désormais la possibilité de le vérifier. Si la proposition est acceptée, le Parlement sera, à l'avenir, informé des décisions prises par le collège des commissaires avant la presse et ce, le jour même, en séance plénière.
               

                  Finalement, les nouvelles propositions de règlement permettront au Parlement européen, à condition de le vouloir, bien sûr, de mettre fin au ranking des performances des députés et, par là même, à l'une des plus grandes absurdités – comme l'a déjà dit ma collègue, Mercedes Bresso – du monde parlementaire. En effet, la qualité de l'activité parlementaire ne se mesure pas en nombre d'interventions ou de rapports. Accorder à un rapport qui entérine tout simplement une proposition de la Commission et ne nécessite pas de recherche approfondie la même importance qu'au rapport sur le budget de l'Union européenne, par exemple, revient tout simplement à déconsidérer le travail du rapporteur budgétaire.
               

                  Ce ranking, qui est supposé inciter les membres du Parlement européen à intensifier leur travail, ne fait qu'enregistrer le nombre d'actes parlementaires sans être en mesure de donner la moindre indication sur la qualité de leur action. Cette forme de stakhanovisme a pour effet de produire des amendements à tire-larigot, ce qui entraîne une inflation de votes de délibération. Les moyens et les coûts engendrés par l'activisme de certains de nos collègues sont inversement proportionnels aux résultats obtenus. Certes, statistique rime avec politique, mais pour faire avancer l'Europe, il y a des logiques plus judicieuses que celle de l'enregistrement du simple bruit.
               

                  C'est pourquoi je vous invite à faire preuve de responsabilité lors du vote sur notre proposition de révision du règlement. Deux ans et demi de réflexion, de travail assidu, d'un engagement exemplaire de notre rapporteur, Richard Corbett, et de notre président, Rainer Wieland, méritent bien l'appui de notre assemblée.
               

(L'orateur accepte de répondre à une question ‘carton bleu’ (article 162, paragraphe 8, du règlement))


Maria Grapini (S&D),
întrebare adresată în conformitate cu procedura ‘cartonașului albastru’
                     . – Domnule președinte, și eu apreciez volumul de muncă și necesitatea acestui raport și îl felicit pe colegul meu, dar am o întrebare concretă: vi se pare normal să existe la articolul 11 un amendament în care deputatul este sancționat dacă o persoană care este angajată de el și care are acces la echipament încalcă conduita parlamentară? Pentru că deputatul nu are la îndemână posibilitatea să îl sancționeze pe angajat, în schimb, deputatul este sancționat. Sunteți de acord cu acest amendament?
               

Charles Goerens (ALDE),
réponse ‘carton bleu’
                     . – Une instance au Parlement européen habilitée à trancher ce genre de question.
               

Helmut Scholz,
im Namen der GUE/NGL-Fraktion. – Herr Präsident, liebe Kolleginnen Kollegen! Ich hatte diese Debatte beantragt, da ich politisch nicht nachvollziehen kann, dass das Ergebnis von reichlich zwei Jahren Arbeit in der Arbeitsgruppe – ich bedanke mich bei allen Mitgliedern dieser Arbeitsgruppe dafür – und am Ende von mehr als 1 400 Änderungsanträgen ohne Diskussion hier im Plenum durchgewunken wird.
               

                  Die Anzahl der Änderungsanträge im Ausschuss und letztlich auch wieder hier im Plenum zeigen doch, dass ein solcher Prozess dann am besten gelingt, wenn er inklusiv in der Entwicklung und offen im Ergebnis ist. Das vorliegende Ergebnis wird von weiten Teilen des Parlaments aber deutlich kontrovers gesehen. Trotz der großen Offenheit, mit der die Arbeitsgruppe – mit ihrer recht frühzeitigen Rückbindung in die Fraktionen an die Arbeit gegangen ist, bin ich am Ende unzufrieden. Nicht, weil ich mich mit eigenen Ansichten und Vorschlägen nicht durchsetzen konnte, sondern weil die Arbeit in wichtigen Fragen am Ende leider wieder zu einer Frage der Macht zwischen großen und kleinen Fraktionen wurde.
               

                  Die Geschäftsordnung soll unsere Hausverfassung sein, die unsere innere Demokratie regelt, im Rahmen derer wir unseren Pflichten als Parlament, als Kontrollorgan der Kommission und als Ko-Gesetzgeber neben dem Rat, nachkommen. Die Väter der großen Verfassungen in unseren Mitgliedstaaten haben sich nicht so kleinlich gegeben, sondern haben sich davon treiben lassen, Räume zu schaffen und sie nicht einzuengen. Denn Demokratie lebt vom Atmen, und wir alle lernen jeden Tag: Nichts ist von Dauer und kann auf ewig abgesichert werden.
               

                  Natürlich sind Effizienz und Beschleunigung etwas, womit wir uns jeden Tag – auch im Parlament – konfrontiert sehen. Macht man sie aber für unsere internen Regeln zu den primären Zielen, so läuft dieses letztlich dem Atmen und der Veränderung entgegen. Deshalb lehnen wir es zum Beispiel ab, Rechte der einzelnen Abgeordneten zu beschneiden, und dass kleinere Fraktionen in stärkere Regeln gepresst werden sollen.
               

                  Ich hätte mir zum Beispiel gewünscht, dass man die Anzahl der Anfragen an die Kommission oder den Rat nicht nur versucht arithmetisch zu reduzieren, sondern vielmehr darüber gemeinsam nachdenkt, wie die Kompetenz des Parlaments in diesem Bereich gestärkt werden kann und wie man dies natürlich im Nachgang mit den Institutionen aushandelt. So stärken wir das Parlament, die Arbeit unseres Plenums, der Fraktionen und in den Ausschüssen sowie die Rolle und Verantwortung jedes Abgeordneten für die EU und nicht umgekehrt.
               

Max Andersson,
för Verts/ALE-gruppen. – Herr talman! (inledningsorden gick inte att uppfatta) … om parlamentets arbetsordning. Det här är avslutningen på en tvåårig process av hårt arbete där vi gått igenom arbetsordningen paragraf för paragraf.
               

                  Parlamentets arbetsordning är ett mycket viktigt dokument för den reglerar maktbalansen i det här huset mellan stora grupper, mellan små grupper, mellan gruppledningar, mellan enskilda ledamöter. Det är ett komplicerat dokument och den som läser arbetsordningen noga får ett viktigt verktyg för att driva sin politik.
               

                  Det är därför bra att vi gör arbetsordningen enklare, och något enklare att förstå. Det finns också saker som är bra förbättringar. Parlamentets styrelse kommer inte längre kunna stoppa förslag om att vi ska ha en omröstning om att tillsätta en undersökningskommitté för att undersöka missförhållanden. Parlamentets talman kommer inte längre kunna hindra den rådgivande grupp som undersöker om en ledamot har begått brott mot de etiska reglerna från att undersöka detta. Den vetorätten har parlamentets talman i dag och det är bra att den tas bort, utom i fall som är helt uppenbara.
               

                  Det finns en del andra saker som faktiskt är bra för de små grupperna. På det stora hela, även om betänkandet inte är så som vi gröna skulle velat att det är, så är det ett bra betänkande.
               

                  Men det finns några saker som jag vill tala om, som vi kämpar för att förbättra. Det ena gäller yrkande 222 om composition of committees, utskottens sammansättning, som går ut på att vi byter princip för vem som ska sitta i vilket utskott.
               

                  I dag är ledamoten den som äger sin utskottsplats. Med det förslag som gruppen tagit fram är det partigrupperna som äger utskottsplatsen, och som därmed kommer att kunna ha möjlighet att straffa en ledamot som röstar emot gruppledningens vilja genom att ta ifrån ledamoten dess utskottsplats.
               

                  Vill man ha ett parlament med starka ledamöter som kan representera sina väljare så vore det väldigt bra om vi behåller principen att ledamoten äger sin egen plats.
               

                  Jag märker att min talartid redan är slut, jag vill bara säga det: bifall de gröna yrkandena om bättre kontroll av lobbyism också. Tack!
               

Isabella Adinolfi,
a nome del gruppo EFDD. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, innanzitutto vorrei ringraziare il relatore Corbett e tutti quanti i colleghi per il lavoro svolto. Abbiamo infatti speso circa due anni nella revisione di quello che costituisce l'atto fondamentale della democrazia di questa Istituzione.
               

                  Mi sarei aspettata che la riforma del regolamento parlamentare avvenisse con il più ampio dibattito possibile e non con il solito accordo delle larghe intese, che mortifica la vita democratica di questo Parlamento. Troppi punti sono rimasti irrisolti: è una riforma che tradisce il rispetto dei diritti delle minoranze e che tradisce la richiesta dei cittadini europei di una maggiore trasparenza e una maggiore etica in politica.
               

                  È surreale poi che il Parlamento chieda alla Commissione nuove regole per limitare i conflitti di interessi dei Commissari e rifiuti di cambiare le proprie. Chi vota positivamente questa riforma si assumerà tutte le responsabilità del caso, anche di fronte ai cittadini, spiegando il perché si è deciso di difendere i privilegi della casta.
               

                  Noi del Movimento 5 Stelle saremo sempre qui a ricordarvi che per riavvicinare i cittadini europei alle Istituzioni serve un radicale cambiamento di rotta a partire dall'etica.
               

Gerolf Annemans,
namens de ENF-Fractie. – Aan de opschoning en de actualisering van ons Reglement hebben wij als fractie meer dan een jaar lang op een positieve, hoopvolle manier meegewerkt. In het algemeen blijf ik als jurist van mening dat een dergelijk document korter en minder complex moet zijn. Wij blijven bovendien meer specifiek bezwaar maken tegen een aantal bepalingen en aanpassingen die ons inziens kleine fracties of ongebonden leden discrimineren en ze afhankelijk maken of houden van de willekeur van de grote zogeheten meerderheidsfracties in dit Parlement. Ook de verdere inperking van het parlementair controlerecht, het aantal ontwerpresoluties en dies meer zijn voor ons moeilijke punten.
               

                  Tot slot tillen we erg zwaar aan de introductie van een nieuw bestraffingsregime. Zonder overigens racistische of xenofobe taaluitingen of gedragingen in verdediging te willen nemen, is onze fractie bezorgd over het misbruik dat van deze bepalingen kan worden gemaakt door meerderheden die zich in dit Parlement doorgaans op een hysterische manier van deze begrippen bedienen, gewoon om mensen met een afwijkende, niet-politiek correcte mening bijkomend te discrimineren.
               

György Schöpflin (PPE). – Mr President, let us go back to the beginning: why reform the Rules of Procedure at all? If we ask this question, the answer is, or should be, clear: to make the work of Parliament more effective; to improve it. If nothing else we owe this to the citizens whom we represent, and it follows. This is very much in the interest of Parliament itself. Does anyone actually want to be a Member of a badly-functioning Parliament?
A great deal of work has gone into the preparation of the new Rules of Procedure. Some of it is technical – necessarily so; the outcome is that they are a more coherent, more cogent set of rules by which Parliament operates. But this reform also means innovation, meaning that some of the rules to which we had become accustomed will change. While we all subscribe to change in theory, there are those who dislike it in practice.
Restructuring the Rules of Procedure was a complex and lengthy task involving high levels of experience. In other words, we are looking at expertise in action. To reject this expertise would be tantamount to the worst kind of populism, the kind that in other contexts we denounce every day of the week. With the new Rules of Procedure, the work of Parliament will become more accountable and more focused. It will undergo a modernisation to bring it into line as co-legislator under the Lisbon Treaty. One particular innovation should be universally welcome. MEP ranking has been generally deleterious to the work of Parliament, and other colleagues have said the same thing. Under the new rules, these excesses that MEP ranking has induced should be curbed.
So, as EPP coordinator, my congratulations to Mr Corbett and the other members of the working group. This reform should be supported unreservedly.

Ramón Jáuregui Atondo (S&D). – Señor Presidente, yo creo que no hay un Parlamento fuerte si no hay un Reglamento eficiente. Creo que este es un Reglamento eficiente. Yo quiero agradecer a los ponentes, especialmente al señor Wieland y al señor Corbett, que han hecho un trabajo extraordinario, dos palabras que son importantes en este asunto: lo que significan la transparencia y la ejemplaridad.
               

                  Transparencia, porque creo que tenemos que ser mucho más transparentes de lo que somos. Por eso, nuestro grupo va a apoyar muchas de las enmiendas que, en materia de mejora de la transparencia, de información a los ciudadanos, tenemos que hacer. Yo estoy en contra de una enmienda que presenta la posibilidad de que los diputados puedan defender también lobbies. No es posible defender a todos los ciudadanos y defender lobbies. Defendemos ciudadanos, no defendemos intereses particulares. Y yo estoy también a favor de una reforma del Estatuto que permita establecer el criterio de que nuestra actividad es exclusiva. No podemos trabajar aquí y en otro sitio. Yo creo que ese cambio también hay que hacerlo.
               

Eleonora Forenza (GUE/NGL). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, credo che dobbiamo avere consapevolezza dell'importanza della relazione che votiamo qui oggi, perché a seconda delle regole che ci daremo emergerà un'idea di democrazia.
               

                  In nome dell'efficienza e della velocità, con queste nuove regole si restringono i diritti individuali dei deputati, la loro possibilità di controllo, intervento e scrutinio sull'attività legislativa, così come si limitano i poteri dei gruppi minori, innalzando e creando nuovi sbarramenti.
               

                  Io credo che la libertà da tutelare sia in primo luogo la libertà di chi la pensa diversamente e credo che questo Parlamento non abbia imparato la lezione del referendum italiano. I popoli d'Europa dicono no a chi intende le Istituzioni parlamentari soltanto come un luogo di ratifica degli esecutivi o delle grandi coalizioni, ossia della maggioranza di questo Parlamento che ha scritto le politiche di austerità.
               

                  Abbiamo bisogno di più democrazia, non di meno democrazia, di aprire le finestre del nostro Parlamento, di saper ascoltare le domande dei cittadini e della società. Negare tempo per i dibattiti, limitare i tempi significa fare esattamente il contrario.
               

(L'oratore accetta di rispondere a una domanda ‘cartellino blu’ (articolo 162, paragrafo 8, del regolamento))


Miapetra Kumpula-Natri (S&D),
sinisen kortin kysymys. – Arvoisa puhemies, täällä on nostettu esiin monta kysymystä siitä, että tämä esitys olisi epädemokraattinen, vaikka itse näen tämän demokratiaa pienin askelin vahvistavana esityksenä, kuten esittelijä Richard Corbett asian esitti. Omassa parlamentissani, Suomen eduskunnassa, katsoimme pitkään tätä taloa ulkopuolelta ja halusimme, että monet asiat tuotaisiin enemmän päivänvaloon jo neuvotteluvaiheessa, komiteoista täysistuntoon, ja näen, että täysistunnon kautta asioiden vieminen edelleen neuvotteluun lisää valtavasti demokratiaa. Täällä täysistunnossa kaikki ryhmät ovat täysivaltaisesti mukana. Annatteko te arvon tälle demokratian lisäämisesitykselle, joka sisältyy tähän esitykseen? Toisin sanoen täysistunto käsittelee asioita aikaisemmassa vaiheessa sen sijaan, että niitä käsittelevät vain komiteat pienemmässä kokoonpanossa.
               

Eleonora Forenza (GUE/NGL),
risposta a una domanda ‘cartellino blu’
                     . – In primo luogo voglio ricordare che se stiamo avendo un dibattito qui in plenaria è merito di un gruppo di minoranza che ha chiesto un dibattito in plenaria, è merito del mio gruppo parlamentare, il gruppo GUE/NGL, che ha chiesto un dibattito in plenaria perché, diciamo, la maggioranza del Parlamento europeo non prevedeva che su un elemento così importante, cioè quali regole condivise ci diamo per decidere, ci fosse un dibattito parlamentare. Io ricordo che qui abbiamo avuto difficoltà ad avere dibattiti parlamentari: ancora qualche settimana fa è stata negata la possibilità di un ricorso alla Corte europea di giustizia sul CETA.
               

                  Qual è il punto? Che sulle regole del funzionamento del Parlamento europeo non può decidere la maggioranza, le regole del Parlamento europeo sono democratiche se tutelano in primo luogo i diritti individuali dei deputati e i diritti delle minoranze, cosa che questa relazione assolutamente non fa.
               

Sven Giegold (Verts/ALE). – Herr Präsident, lieber Herr Corbett, liebe Kolleginnen und Kollegen! Zunächst einmal enthält dieser Bericht aus unserer Sicht viele Verbesserungen und Modernisierungen.
               

                  Es wurden leider auch einige Dinge nicht erreicht. Wir haben keinen relevanten Fortschritt bei der Transparenz des Lobbyismus hier im Haus erzielt. Wir haben leider keinen legislativen Fußabdruck verbindlich machen können. Der Präsident kann weiter Sanktionen, die bei Verletzung unseres Verhaltenskodex, bei Interessenskonflikten vorgeschlagen werden ohne öffentliche Begründung in den Papierkorb werfen, und leider bleiben auch die Triloge intransparent. Hier sind weitere Fortschritte für mehr Integrität und Transparenz notwendig.
               

                  Allerdings möchte ich auch eines deutlich sagen: Was hier zur Einschränkung von Minderheitenrechten gesagt worden ist, wird hier wie ein Popanz aufgebauscht. Das Parlament schützt sich gegen Obstruktion. Es geht nicht um die Einschränkung von wirklichen Rechten von Abgeordneten oder Fraktionen, auch hier muss man die Arbeit von Herrn Corbett loben und sagen, dass das eine Verbesserung darstellt
               

João Ferreira (GUE/NGL). – Senhor Presidente, aquilo que se vem preparando nos últimos dois anos relativamente ao funcionamento deste Parlamento assume contornos de um golpe. Um golpe que pretende limitar gravemente a iniciativa individual dos deputados, a iniciativa dos grupos políticos mais pequenos e concentrar ainda mais poder nos grandes grupos políticos.
               

                  Não se trata apenas de limitar o número de perguntas que os deputados podem apresentar, diminuindo assim o poder de escrutínio sobre outras instituições, de diminuir o número de resoluções, de diminuir a possibilidade de apresentar alterações em comissão ou de eliminar as declarações escritas.
               

                  Só isto já seria grave, mas há mais: pretende-se limitar e instituir processos legislativos rápidos, ditos fast track, que limitam a intervenção dos deputados e tornam mais difícil o seu escrutínio público; pretende-se criar condições para a inexistência generalizada de registo do sentido individual de voto dos deputados, dificultando pedidos de votos nominais, algo imprescindível a um efetivo escrutínio do trabalho dos eleitos.
               

                  É caso para dizer: sabem bem o que aqui fazem e querem escondê-lo. Menos democracia, menos pelo pluralismo, menos transparência – é isto aquilo que querem impor.
               

(O orador aceita responder a duas perguntas ‘cartão azul’, apresentadas nos termos do artigo 162.o, n.o 8, do Regimento.)


Max Andersson (Verts/ALE),
blue-card question. – Mr President, I notice that Mr Ferreira has quite an impressive MEP ranking score with 322 questions to the Commission and an impressive 882 plenary speeches, but I would like to ask him: how many of those speeches are real speeches? Are you aware of that?

João Ferreira (GUE/NGL),
Resposta segundo o procedimento ‘cartão azul’
                     . – Senhor Max, cada um julgará do seu trabalho, aquilo que lhe posso assegurar é que, se for ver as perguntas que apresentámos e as intervenções que aqui são feitas…
               

(O Presidente retira a palavra ao orador)


Rainer Wieland (PPE),
Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     . – Herr Kollege Ferreira, ich habe zwei Fragen. Die erste Frage ist, ob Sie als Nummer drei des quantitativen Abgeordnetenrankings nicht Lobbyist in eigener Sache sind mit den Sachen, die Sie hier vortragen? Zweitens: Können Sie mir irgendeine Maßnahme im spanischen, im portugiesischen oder im italienischen Parlament nennen, wo ein einzelner Abgeordneter mehr Rechte hat als hier im Haus?
               

João Ferreira (GUE/NGL),
Resposta segundo o procedimento ‘cartão azul’
                     . – Como dizia há pouco, cada um saberá do seu trabalho.
               

                  As perguntas que fazemos e as intervenções que aqui fazemos revelam uma profunda ligação àqueles que, nos nossos países, acompanham o trabalho que aqui fazemos – uma profunda ligação aos seus problemas, às suas aspirações e às suas inquietações relativamente àquilo que aqui é decidido.
               

                  Aquilo que os senhores estão a fazer é impedir essa possibilidade de intervenção, seja através das perguntas escritas, seja através das declarações escritas, seja através das intervenções.
               

                  Se não o querem fazer, são livres de não o fazerem. Mas não impeçam aqueles que o querem fazer de o fazerem.
               

                  Reparem bem, não sou membro da Comissão dos Assuntos Constitucionais, mas este é um assunto que nos diz respeito a todos e que nos preocupa a todos.
               

                  Pude intervir durante o debate em comissão, apresentando mais de cinquenta propostas de alteração àquilo que os senhores andaram a discutir. Se estivessem em vigor as regras que aqui querem aprovar, seria impossível que um deputado que não é membro dessa comissão pudesse participar neste debate. Acham isso bem? Sentem-se confortáveis com esta imposição? Pois, do nosso ponto de vista aqui, neste grupo, ninguém se sente confortável, e é por isso que apelamos, ainda é tempo, ainda vão a tempo, parem para refletir e suspendam este processo.
               

Catch-the-eye-Verfahren


Nicola Caputo (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, innanzitutto complimenti all'onorevole Corbett per l'ottimo lavoro svolto.
               

                  La revisione generale del regolamento del Parlamento europeo nasce dall'esigenza di garantire un migliore funzionamento del Parlamento e di chiarire l'interpretazione di alcune regole, facendo particolare attenzione a non restringere il campo d'azione dei deputati. Condivido pienamente il rigore e la trasparenza introdotti che impone, per esempio, l'obbligo per gli ex deputati di informare il Parlamento se intraprendono una nuova attività di lobbismo e la previsione del ritiro dei titoli di accesso dei lobbisti registrati che non rispettano il regolamento.
               

                  Ritengo che apporteranno una maggiore efficienza all'attività legislativa l'introduzione della facoltà concessa ad una commissione di accelerare una procedura legislativa e l'obbligo di risposta della commissione stessa entro tre mesi a richieste di iniziative presentate dal Parlamento e, in caso di mancata risposta, l'obbligo della stessa di comparire dinanzi alla commissione competente.
               

                  Bene, infine, anche la disposizione che prevede, in caso di ritiro delle proposte legislative, l'obbligo per la Commissione di discutere prima con la commissione competente del Parlamento europeo e poi, in mancanza, di un accordo in plenaria.
               

Γεώργιος Επιτήδειος (NI). – Κύριε Πρόεδρε, η αναθεώρηση του Κανονισμού είναι μία πολύ σημαντική ενέργεια, διότι έχει ως αποτέλεσμα την ομαλή λειτουργία του Κοινοβουλίου. Όμως κάποιες από τις προτεινόμενες αλλαγές επηρεάζουν σημαντικά και περιορίζουν σε βαθμό ο οποίος δεν είναι αποδεκτός την ελευθερία σκέψεως καθώς επίσης και τη δραστηριότητα των ευρωβουλευτών. Παραδείγματος χάριν, επιβάλλεται η μείωση του αριθμού των ερωτήσεων που θα κάνουμε προς την Επιτροπή. Πώς όμως θα μπορέσει ένας ευρωβουλευτής να προβάλλει θέματα και να πάρει απαντήσεις για σοβαρά θέματα τα οποία αφορούν την πατρίδα του, ακόμη και τους ψηφοφόρους του; Άλλη μία απαράδεκτη για μένα πρόταση είναι να διώκεται ένας ευρωβουλευτής, επειδή εκφράζει, λένε, ξενοφοβικό λόγο. Ποιος και με ποια κριτήρια θα το κρίνει αυτό το πράγμα; Στην πραγματικότητα αυτή είναι μία προσπάθεια να φιμωθούν οι αντίθετες φωνές, διότι δυστυχώς πολλές και πολλοί από εσάς δεν έχουν συνηθίσει να ακούνε αυτές τις αντίθετες φωνές.
               

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, κατ' αρχάς θετικό είναι το ότι κάνουμε συζήτηση για τον Κανονισμό, ένα θέμα το οποίο μας απασχολεί και πρέπει να εκφράσουμε τις απόψεις μας. Δεύτερον, θα διαμαρτυρηθώ κι εγώ μαζί με άλλους συναδέλφους, ότι είναι απαράδεκτο να περιορίζεται η κοινοβουλευτική δραστηριότητα των βουλευτών, βασική πλευρά της οποίας είναι η υποβολή ερωτήσεων. Τις ερωτήσεις τις κάνουμε για να αναδείξουμε θέματα, για να ελέγξουμε την Επιτροπή, για να πούμε τι συμβαίνει στις χώρες μας, για να εκφράσουμε τις ανησυχίες των πολιτών. Επομένως το να μας περιορίζετε τον αριθμό των ερωτήσεων είναι απαράδεκτο.
               

                  Δεύτερον, υπάρχει και ένα σύστημα μέσα στο Κοινοβούλιο που ελέγχει τη δήθεν ορθότητα των ερωτήσεών μας και μας απαγορεύει να τις υποβάλλουμε. Πριν λίγο οι υπηρεσίες μού έστειλαν μήνυμα και μου λένε ‘we would suggest that you redraft your actual question’, δηλαδή δεν τους αρέσουν οι ερωτήσεις που κάνουμε. Εμείς θα κάνουμε τις ερωτήσεις και αν δεν υπάρχει αρμοδιότητα για τις ερωτήσεις αυτό θα το πει η Επιτροπή, δεν θα το πουν οι υπηρεσίες του Κοινοβουλίου. Δεν μπορούμε να είμαστε υπό τον έλεγχο των υπηρεσιών του Κοινοβουλίου. Πρέπει να ασκήσουμε τα δικαιώματά μας.
               

(Ende des Catch-the-eye-Verfahrens)


Maroš Šefčovič,
First Vice-President of the Commission. – Mr President, honourable Members, I would also like to thank Mr Corbett and the Committee on Constitutional Affairs for their enormous work on this file. From my previous work, I fully understand its complexity, and I would therefore highlight the need for practical solutions. Just to give you an example from my own experience, some of you will probably remember that I had to take over, rather abruptly, the health portfolio. A few months later, the former President of the Commission had to take over mine because I was on electoral leave. After I came back from the elections, I assumed the portfolio of Viviane Reding, who became a Member of the European Parliament. These were very real situations which occur in political life and which we have to be able to resolve promptly.
In response to the remarks made by Mr Wieland: the Commission was indeed participating in the work of the AFCO Committee as observers, and we have signalled the Commission's interest in being properly consulted in accordance with the framework agreement. Nevertheless, the Commission stands ready to work with the European Parliament on practical ways to implement the provisions of this important reform in respect of our respective institutional prerogatives. The Commission will issue a written statement in the minutes of their votes in the event that the European Parliament decides to proceed with its vote on the Corbett report.

Richard Corbett,
rapporteur. – Mr President, I am delighted that there is, in general, a very broad level of support for what we propose to review our Rules of Procedure, even if there are still some misgivings on one point or another. Let me just respond to four or five of the key issues that have been raised.
First, the complaint from my good friend Mr Šefčovič on behalf of the Commission. Indeed, the Commission was present at all our committee meetings discussing this. I did not once hear the Commission ask for any extra consultation beyond that, though of course, nonetheless, our President has written to you to inform you of all the amendments tabled at plenary stage after we had finished our work in the Committee. But what we are doing in relation to the Commission is largely about how we organise what we already do as a Parliament, notably in terms of the Commission hearings. Some of them, other ones, actually respond to concerns of the Commission, such as on the volume of parliamentary questions tabled in writing to the Commission. But I am sure that after the vote we can explore any issues that you may feel perhaps are still there and we can look at practical solutions to that.
Second, on the question of thresholds. I repeat, we have rationalised not raised the thresholds. The lower threshold is actually lower than it is in our present Rules because it means 38 Members instead of 40 Members can trigger a whole range of parliamentary procedures. The medium and the higher thresholds are rarely used, but they are used in cases which already now have a threshold that is as high, if not actually higher. So I do not think we have made any of these procedures more difficult for smaller groups or small numbers of Members.
Third, on the issue of transparency. We have introduced legislative footprints. We have toughened up the declaration of Members' financial interests. We are proposing to ban second jobs and lobbying of Parliament or the institutions. We are tightening up on the use of badges by outside people. We are bringing more transparency to first reading agreements and to trialogues. What we have not done on transparency are either things that are illegal, that we cannot do via the Rules of Procedure but where we need to change the primary legislation such as the Members' Statute; or things where we need to reach agreement with the other institutions. That is true, but those issues are still open. We can revisit them and I am sure we will.
And finally, may I address Mr Ferreira's notion that this is a coup. A coup. If you really think that a working group composed of representatives from every single political group in the European Parliament reporting back to public meetings of the Committee on Constitutional Affairs is a coup, then I really am astonished. As I said, this also lowers many of the thresholds. It introduces a new procedure for topical debates where every Group in turn can choose a debate on a subject of its choice. It introduces a number of other safeguards for individual Members. This is not a coup. And if you were implying that as an individual Member you find it difficult to make your political points within the wide, very wide, range of possibilities that this Parliament offers to individual Members, then I suggest that you may have some difficulty actually doing your job as an MEP.
Let me finish, however, by commending this package to the House. It is reasonable, it is balanced. Even on the points that are still subject to some contention I am confident that a large majority will back what the working group and I, as rapporteur, have put before this House today.

Der Präsident. – Die Aussprache ist geschlossen.
               

                  Die Abstimmung findet heute, Dienstag, 13. Dezember 2016, statt.
               


Schriftliche Erklärungen (Artikel 162 GO)



Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Durante i lavori che hanno portato al testo presentato in plenaria, che introduce emendamenti al regolamento interno del Parlamento, non sono stati messi in atto da parte dei gradi gruppi atteggiamenti collaborativi nei confronti dei piccoli gruppi. Le richieste di questi ultimi circa la salvaguardia dei propri diritti nei diversi organi ed organismi non sono state accolte e, al contrario, sono state inserite norme che limitano l'autonomia dei singoli deputati e dei gruppi.
               

                  Inoltre, durante il processo di riforma è stato completamente ignorato il tema della trasparenza, che avrebbe dovuto essere trattato in un rapporto ad hoc che è stato bloccato in commissione, in modo che le modifiche da esso introdotte non potessero incidere sulla revisione del regolamento in corso. Qualche minimo accenno in questo senso è stato inserito all'ultimo momento, ma sicuramente non in misura sufficiente.
               

(Die Sitzung wird für einige Minuten unterbrochen.)


VORSITZ: MARTIN SCHULZ


Präsident

4.   Award of the Sakharov Prize (formal sitting)

Der Präsident. – Meine Damen und Herren, liebe Kolleginnen und Kollegen! Es ist mir eine besondere Ehre, Frau Nadija Murad und Frau Lamija Adschi Baschar, die Preisträgerinnen des diesjährigen Sacharow-Preises, im Europäischen Parlament willkommen zu heißen, zwei außergewöhnliche, zwei bemerkenswerte junge Frauen, die für ihre Gemeinschaft, die Jesiden, aufopferungsvoll kämpfen und dafür heute mit dem Sacharow-Preis ausgezeichnet werden.
               

(Beifall)


                  Ich darf Sie, liebe Kolleginnen und Kollegen, bitten, Ihre Plätze einzunehmen und Sie zunächst einladen, sich ein kurzes Video anzuschauen.
               

(Das Video wird abgespielt.)


                  Sehr geehrte Frau Nadija Murad und liebe Frau Lamija Adschi Baschar! Wir sind sehr stolz, Sie heute bei uns begrüßen zu dürfen, und wir verneigen uns vor dem Volk der Jesiden, einer der ältesten religiösen Gemeinschaften in der Geschichte der Menschheit.
               

                  Aber wir heißen nicht nur Sie willkommen. Wir heißen auch Ihre Familien und Ihre Freunde herzlich willkommen, die auf der Tribüne Platz genommen haben. Herzlich willkommen, meine Damen und Herren!
               

(Beifall)


                  Es ist uns auch eine Ehre, bei der heutigen Preisverleihung die beiden anderen diesjährigen Finalisten des Sacharow-Preises, Herrn Can Dündar und Herrn Mustafa Cemilev, bei uns begrüßen zu dürfen.
               

(Beifall)


                  Can Dündar war der Chefredakteur der türkischen Zeitung Cumhuriyet, eine führende und unabhängige Zeitung, die dieses Jahr mit dem alternativen Friedensnobelpreis ausgezeichnet wurde. Herr Dündar wurde der Spionage beschuldigt und inhaftiert, nur weil er seiner freien journalistischen Arbeit nachging.
               

                  Mustafa Cemilev, der jetzt gewähltes Mitglied des ukrainischen Parlaments ist, hat sein Leben dem gewaltlosen Kampf zum Schutz von Minderheiten und insbesondere der Tataren in der Ukraine verschrieben. Er ist der ehemalige Präsident des Parlaments der Krimtataren und hat das Privileg, ein Freund von Andrej Sacharow gewesen zu sein, der für seinen Glauben an die Freiheit der Meinungsäußerung mit seinem Leben bezahlte und der dem heute verliehenen Preis seinen Namen gegeben hat.
               

                  Die heutige Preisverleihung ist nicht nur ein Grund, unsere beiden Finalisten willkommen zu heißen. Die heutige Preisverleihung ist für uns auch ein Anlass, an die Situation des Preisträgers des letzten Jahres, Raif Badawi, zu erinnern, der nach wie vor im Gefängnis sitzt, und ich nutze diese Gelegenheit, erneut an die Regierung und an den König von Saudi-Arabien zu appellieren, Raif Badawi unverzüglich freizulassen.
               

(Beifall)


                  Meine Damen und Herren, die beiden Frauen, die hier oben sitzen – Nadija Murad und Lamija Adschi Baschar –, sind Heldinnen.
               

                  Sie haben unbeschreibliche Gräueltaten erlitten, die Gefangenschaft überlebt, und sie sind geflohen und haben Exil gefunden. Sie haben Furcht und Leiden überwunden und endlich Zuflucht und Schutz bei uns in Europa gefunden.
               

                  Beide, Nadija Murad und Lamija Adschi Baschar, kämpfen heute engagiert für diejenigen, die zurückgeblieben sind, sie kämpfen gegen Straffreiheit und für Gerechtigkeit.
               

                  Nadija, Sie haben einmal gesagt: ‘Meine Geschichte zu erzählen und den Schrecken erneut zu durchleben, ist keine einfache Aufgabe, aber die Welt muss es wissen.’
               

                  Was für mutige Worte, was für ein Mut spricht nach allem, was Sie erlitten haben, aus diesem Satz.
               

                  Verehrte Kolleginnen und Kollegen, Nadija und Lamija wohnten in dem ruhigen ländlichen Dorf Kotscho im Irak, in dem Christen, Muslime und Jesiden friedlich als Nachbarn zusammenlebten. Am 15. August 2014 tötete der Daesch, der sogenannte ‘Islamische Staat’, alle Männer in ihrem Dorf und versklavte alle Frauen und Kinder.
               

                  Im November 2014 gelang es Nadija Murad, nach Deutschland zu entkommen. Lamija Adschi Baschar hat ihr Leben riskiert. Sie entkam dem Kriegsgeschehen und wurde durch die Explosion einer Landmine schwer verletzt.
               

                  Heute machen Nadija und Lamija uns auf das Leiden der Jesiden aufmerksam, treten für die Rechte von Frauen und Minderheiten ein und führen eine Kampagne an gegen den Menschenhandel und für die Anerkennung des Genozids an ihrem Volk.
               

                  Und das, meine Damen und Herren, geht uns in Europa direkt etwas an. Wir haben nach dem Holocaust in Europa den ‘Nie wieder’-Schwur getätigt. ‘Nie wieder’ bedeutet nicht nur das Gedenken an Vergangenes, sondern bedeutet auch die Pflicht für Gegenwart und Zukunft, Menschen vor der Verfolgung und der Peinigung zu schützen.
               

                  Wir sehen Städte, die in Schutt und Asche liegen, und Kinder, die unter dem Geröll des Krieges begraben sind. Wir sehen ganze Völker, wir sehen ganze Regionen, wir sehen ganze Städte und Dörfer, die von der Landkarte verschwinden. Wir sehen, wie Männer getötet, Kinder verschleppt und Frauen versklavt und entführt werden. Wir, die demokratischen Gemeinschaften, in den wohlhabenderen Teilen dieser Welt, weigern uns allerdings manchmal, diesen Menschen Schutz zu geben.
               

                  Das, meine Damen und Herren, ist beschämend und unerträglich.
               

(Beifall)


                  Die beiden Frauen Nadija und Lamija erinnern uns an unsere Pflicht, indem sie uns ihre Geschichte erzählen.
               

                  Nadija, Sie haben einmal gesagt: ‘Die Welt muss es wissen.’ Ja, das finde ich auch. Die Welt muss es wissen. Und lassen Sie mich hinzufügen: Die Welt muss auch handeln.
               

                  Das Europäische Parlament unterstützt ihre Forderung an den Sicherheitsrat der Vereinten Nationen. Kein Täter wurde bislang für die Verbrechen an den Jesiden vor Gericht gestellt. Der Internationale Strafgerichtshof muss die durch den sogenannten ‘Islamischen Staat’ begangenen Verbrechen untersuchen. Durch diese Terrororganisation begangene Verbrechen gegen die Menschlichkeit müssen vor dem Internationalen Strafgerichtshof verfolgt werden.
               

(Beifall)


                  Nadija und Lamija, Ihr Kampf ist auch unser Kampf, und es erfüllt uns mit Stolz, Sie im Namen aller Kolleginnen und Kollegen, im Namen des Europäischen Parlaments, und ich glaube stellvertretend für die gesamte Europäische Union, heute mit dem Sacharow-Preis 2016 zu ehren.
               

                  Herzlichen Glückwunsch!
               

(Lebhafter und anhaltender Beifall)


Lamiya Haji Bajar,
Winner of the Sakharov Prize (The following is a transcription of the interpretation of the original speech from Kurdish into English). – Mr President, President of the European Parliament, distinguished guests, Members of the European Parliament, I would like to thank all of you for this very valuable prize and I feel that this prize is a prize for every woman and girl that has been sexually enslaved by Daesh and for every Yazidi woman that has been a victim of Daesh and for everybody around the world that has been a victim of terrorism, everybody, all and every one of them, each and every one of them deserves this prize.
I am a Yazidi girl. My real age is 18 years old. I loved school very, very much when I was little and my father decided to increase my age by a year so that I would be able to go to school. And when Daesh attacked my village I was 15 years old. They killed all the men in the village, including my brother, my father, relatives, young and old. And then they took us to another place and they separated us between older and younger women. They killed the older women and then they divided the younger girls up and we were then traded on the slave trade market. I myself was sold four times by Daesh and every single time I was sold I tried to escape. They tortured me, they beat me and they insulted me and captured me again.
And one of the individuals made explosive devices and bombs and forced me to help him, forced me to make these bombs. The last person who bought me was an Iraqi doctor called Doctor Eslam. He was the director of the Houwaja Hospital. He used to torture me. He used to torture all the Yazidi women and he would even rape girls who were only nine or ten years old. Together with a friend of mine called Kathrin and a nine year old girl, all of us were raped by Dr Eslam. The three of us did actually manage to escape but before we actually managed to arrive to safety Kathrin accidentally walked over a landmine and it exploded and the last thing I heard was her death screams and this was awful, absolutely awful and it was the worst thing that I have ever heard.
When I managed to pick myself up I knew that I would not be able to ever see again because the whole of my body was burnt, my body was burning and I did not think that I would actually be able to open my eyes ever again. And then I was taken to Germany and I was helped to travel from Iraq to Germany and I was helped, I was treated and I am now able to see through one eye. I can see now again and I would like to thank God for the possibility that I can see now, that I can be a voice to the victims. And the Sakharov prize gives me great strength.
And this is why I have taken a decision to become a voice for the voiceless. The Yazidis have been victims of extremism, of violence and terrorism, they have lost their lives but I very much ask you and urge you to promise me, to promise us, that never again, never again will you allow these kinds of things to happen. That you will listen to us and see that justice will be done so that the criminals can be brought to justice and held accountable.
It has been two-and-a half-years now since the tragedy that affected the Yazidi people and there are still more than 3 500 children and women held by Daesh as slaves and every day they die a thousand times over again. The bones in the Yazidi mass graves that remain untouched in the area of Singhar, and the Yazidi people, have no value in Iraq, whether dead or alive.
Our village, ladies and gentlemen, has been a neighbour to Arab cities for hundreds of years and when people visited us, when an Arab or a Muslim visited us, they would not eat meat in our homes because this was prohibited under their religion. They were not allowed to eat this meat. And my father would tell our Muslim guests that they should slaughter the animal themselves so that they would then be able to eat halal meat when they visited us.
When Islamic State arrived and attacked us then it was our neighbours who actually attacked us first of all, before them. And they killed our men and they enslaved our women. As a result of this we have lost the social order in our own society and we have lost trust with these countries because they do not treat us as Yazidis as equal to other citizens. So today we need Europe so that we can go back to our country, so that we can build up our country again and so that we can experience peace again in our society.
These criminals must be brought to justice, they must be held to account. The Yazidis and the Christians need international protection and they, both children and women that have been victims of Daesh, need some kind of psychological rehabilitation. We need programmes for that and they need to be resettled.
And ladies and gentlemen I would like to thank you very much for this prize. I stand here before you and I would like to accept this prize on behalf of all the women and all the girls who are still in the camps in Kurdistan, who are living in those camps where the conditions are absolutely appalling and I very much hope that you will all help us. Thank you very much.

(The House accorded the speaker a heartfelt standing ovation)


Nadia Murad Basee Taha,
Winner of the Sakharov Prize (The following is a transcription of the interpretation of the original speech from Arabic into English). – Mr President, esteemed Members of Parliament, as I stand before you today, my heart is full of happiness, because you decided to stand by a Yazidi woman and the Yazidi community in the midst of a genocide. I am happy because not only did you stand by us as a community but you stood by millions of women and children in Iraq, Syria and in conflict zones where they face blind terrorism. Receiving the Sakharov Prize today is a great honour for us. Daesh wanted, by enslaving us, to take our honour, but they lost their honour, and here you have given us this honour.
Daesh and the extremists came on 3 August to erase the Yazidis from existence and they gave us one option: death or Islam. There is no doubt Daesh committed mass genocide. This genocide did not only consist of killings, but it also sought to enslave women in a systematic manner and to take the children away. Daesh wanted to break our will to live. They started by killing the disabled and the elders and the women that they did not desire for themselves. Then they destroyed places of worship and infrastructure so that we wouldn't return.
Daesh and other global radical groups do not want anyone to have a life. They target all those who stand against their ideology, including millions of Muslims. Terrorism and radicalism are the enemies of mankind.
I was a girl in a big family. I was the closest to my mother among my sisters. I learned from my mother the meaning of goodness and mercy, and what it means to challenge poverty. I learned from my small community that when we pray every evening we pray for all the peoples of the world before we pray for ourselves. I learned from my religion that God is tolerant and noble and that the difference between religions and cultures is a difference chosen by the creation, and it ought to be respected as such.
Daesh took my mother, who believed in the essence of humanity, along with 86 Yazidi women in Soulagh. They killed them all because they did not hold any value in the human sex trade. Today, my community has disintegrated under the weight of genocide. Half a million people do not know where their future is leading them. Will we return to our lands? How will we return to our lands under the same conditions that led to the genocide? Should we emigrate? This is what some 75 000 Yazidis did. They mostly emigrated to Germany, and I thank Germany with all my heart for taking in my community, and I also thank Germany also for taking in 1 000 Yazidi women to provide them with medical and psychological care.
Half a million Yazidis remain in Iraq and they are the last members of this community present in the Middle East. They are the few who remain after thousands, or perhaps millions, of Yazidis were exterminated throughout history. The harsh conditions forced them to emigrate from Turkey and Syria, especially under the Ottoman Empire.
We look up to Europe as a symbol of humanity, and Europe is indeed confirming today that it is such a symbol. Europe should remain a model for the world and a model for the coexistence of peoples and cultures. The world today faces two of its biggest threats – the danger of terrorism as well as the dangers of reactions to terrorism. We must fight terrorism and we must dry its source. We must also work with the Islamic community around the world so that they can change the teachings of Islam and make the mosques a place for mercy, love and peace, free of extremism. We must prevent radicalism and racism everywhere.
Radicalism and extremism have become such dangers today. We must respect the individual, regardless of religion, creed, colour, sex or place of residence.
The religious communities in Iraq must be protected, and amongst them my community after this genocide. They can be protected through the establishment of a protected zone or zones under the aegis and protection of the international community in coordination with the Iraqi Government and the regional government of Kurdistan. If the world is unable to protect us in our lands, I invite Europe to open its doors to us to provide refuge to half a million Yazidis from Iraq, through an organised mass migration similar to what happened following the Holocaust. For we cannot afford to remain the fuel of genocide and slavery.
There must also be an accountability system to hold those who committed these crimes accountable both at [local] level and in the international community. There are still thousands of terrorists in Iraq and Syria and they must be brought to justice.
Thank you again for giving us this great award. From here, I would like to say to Daesh, and all terrorists in the world, if you have chosen for yourself the path of no dignity, then Europe has chosen for itself the path of humanity and honour.

(The House accorded the speaker a loud and sustained standing ovation)


Der Präsident. – Liebe Kolleginnen und Kollegen! Der kleine junge Mann, den Sie hier vorne sehen, ist ein weiterer Ehrengast unseres heutigen Tages.
               

                  Ich ergreife die Gelegenheit, das kurz von hieraus zu erklären. Das ist der kleine Wad. Wad ist der Bruder von Lamija. Er hat die letzten 18 Monate in einem Lager verbracht. Seine Mutter, sein Vater und alle Geschwister sind tot – ermordet.
               

                  Er hat gestern, auch anlässlich unserer Preisverleihung, seine Schwester bei uns wiedergefunden. Ich glaube, dass ist ein schöner Tag für das Europäische Parlament und für Wad und seine Schwester. Herzlich willkommen.
               

(Lebhafter und anhaltender Beifall)


(Die feierliche Sitzung wird um 12.35 Uhr geschlossen.)


PRESIDENZA DELL'ON. ANTONIO TAJANI


Vicepresidente

5.   Voting time

Presidente. – L'ordine del giorno reca il turno di votazioni.
               

(Per i risultati delle votazioni e altri dettagli che le riguardano: vedasi processo verbale)

5.1.   EU-Algeria Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes (A8-0367/2016 - Pier Antonio Panzeri) (vote)
5.2.   North-East Atlantic: deep-sea stocks and fishing in international waters (A8-0369/2016 - Isabelle Thomas) (vote)
5.3.   General revision of Parliament's Rules of Procedure (A8-0344/2016 - Richard Corbett) (vote)

— Prima della votazione:


João Ferreira (GUE/NGL). – Senhor Presidente, o facto de estarmos perante um relatório que tem, neste momento, mais de quatrocentas propostas de alteração mostra que está longe de ser consensual e que este processo está longe de estar suficientemente amadurecido. É um processo que terá repercussões políticas muito profundas – está longe de ser um dossiê meramente técnico – e isto aconselhava a um outro processo de maturação e de reflexão.
                  

                     Se a isto juntarmos o facto de, nos últimos dias, em poucos dias, um apelo público que está disponível na Internet ter sido já subscrito por largas centenas de cidadãos, tudo isto aconselhava a que este processo pudesse ser suspenso por aqui e pudesse haver uma reflexão mais profunda sobre este relatório, que essa reflexão pudesse prosseguir na comissão especializada.
                  

                     Fazíamos, por isso, apelo à sua prerrogativa, Senhor Presidente, de poder devolver o relatório à comissão, que fizesse uso dela e que pudéssemos não votar aqui, hoje, este relatório, não forçar a aprovação de um relatório que está longe de ser consensual e que terá profundas repercussões políticas no funcionamento deste Parlamento.
                  

                     Quanto às considerações políticas, já as fizemos durante o debate, mas seria sensato fazer este adiamento.
                  

Presidente. – Onorevole Ferreira, Lei sta richiedendo all'Aula di esprimersi a favore o contro la sua proposta o è soltanto un invito? Chiede un voto?
                  

                     Va bene allora, ci pronunciamo sull'Aula, prego.
                  

João Ferreira (GUE/NGL). – Senhor Presidente, é uma prerrogativa do Presidente poder enviar este relatório para a comissão. Se entender não fazer uso dela, nesse caso, pedíamos que o plenário se pudesse pronunciar.
                  

Max Andersson (Verts/ALE). – Mr President, I wish to raise a point about Rule 170 of the Rules of Procedure. We have an amendment supported by more than 100 MEPs from five different groups, Amendment 320, which proposes that former MEPs who have a transitional allowance should not be engaged in lobbying. It was declared inadmissible on the fifth version of the voting list last night. We have not received a formal explanation why this pretty good amendment was declared inadmissible, and this we find strange and unacceptable. If possible, we would like the vote on Amendment 320 to go forward.

Presidente. – Grazie onorevole Andersson, rispondo subito alla sua domanda e poi passiamo alla votazione sulla proposta dell'onorevole Ferreira.
                  

                     Per quanto riguarda la decisione del Presidente di dichiarare irricevibile l'emendamento a cui Lei fa riferimento, si tratta di una decisione definitiva perché, ai sensi dell'articolo 232 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea, il Parlamento ha il potere di stabilire il proprio regolamento interno in base alla giurisprudenza; ciò significa che esso può decidere della propria organizzazione interna e adottare le misure adeguate al fine di garantire il corretto funzionamento e svolgimento delle sue procedure.
                  

                     In tale contesto il Parlamento può disciplinare, nel proprio regolamento interno, talune questioni riguardanti i propri deputati, ove ciò sia necessario a garantire il corretto funzionamento e svolgimento delle sue procedure. Tuttavia il regolamento interno non può essere utilizzato per regolamentare le attività degli ex deputati. Da qui la decisione del Presidente. Per quanto riguarda la proposta dell'onorevole Ferreira, vorrei sapere se c'è qualche parlamentare che vuole intervenire a favore, qualcuno che vuole intervenire contro.
                  

(Il Parlamento respinge la richiesta di aggiornamento)


— Dopo la votazione :


Maroš Šefčovič,
Vice-President of the Commission, in writing. – The Commission takes note of the fact that the European Parliament has adopted today a revision of its Rules of Procedure which includes some changes concerning the relations with the Commission. Pursuant to point 21 of the Framework Agreement between the European Parliament and the Commission, the European Parliament has taken the commitment to seek the opinion of the Commission when it comes forward with such changes to its Rules of Procedure.
By letter from President Schulz of 9 December 2016, the European Parliament transmitted for the Commission's opinion, where relevant, the envisaged amendments to its Rules of Procedure brought forward for consideration of the plenary on 13 December 2016.
The Commission regrets that Parliament did not respect its commitment for consulting the Commission in a meaningful way, as the time left before the vote by the European Parliament has not allowed the Commission to provide a considered response or even discuss the matter in the College, and the Parliament to take a Commission opinion duly into account before voting on the proposed changes.
The Commission regrets that the Parliament did not act in accordance with the principle of loyal and sincere cooperation and, despite its request, did not allow the Commission enough time to express its opinion before adopting the revision.
The Commission wishes to highlight some of Parliament's changes to its Rules of Procedure, in particular those relating to the proposed hearings in case of the appointment of a new Commissioner during the Commission's mandate or modifications in the portfolio of serving Commissioners, as well as those relating to a possible conflict of interest of a Commissioner. It must be borne in mind that those changes, if introduced unilaterally by the European Parliament in its Rules of Procedure, cannot create a role for the European Parliament which is neither provided for in the Treaties nor in the Framework Agreement and which would affect the institutional position and functioning of the Commission.
The Commission underlines in this regard that it will apply the Treaties and continue to respect the terms of the Framework Agreement. The Commission expects that the Parliament will do the same.
5.4.   Situation of fundamental rights in the European Union in 2015 (A8-0345/2016 - József Nagy) (vote)
5.5.   A coherent EU policy for cultural and creative industries (A8-0357/2016 - Christian Ehler, Luigi Morgano) (vote)
5.6.   Rights of women in the Eastern Partnership States (A8-0365/2016 - Mariya Gabriel) (vote)

Presidente. – Con questo si conclude il turno di votazioni.
                  

PRESIDENZA DELL'ON. DAVID-MARIA SASSOLI


Vicepresidente

6.   Explanations of vote
6.1.   EU-Algeria Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes (A8-0367/2016 - Pier Antonio Panzeri)

Dichiarazioni di voto scritte


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La seguente relazione si propone di fissare alcune regole tecniche e finanziarie che permettano all'Algeria di partecipare ad alcuni programmi dell'Unione. Anche se la relazione resta comunque molto generale, non indicando quali sono i programmi specifici a cui l'Algeria potrà partecipare, ritengo sia importante coinvolgere i paesi geograficamente vicini per cooperare con il fine di incentivare lo sviluppo e la crescita. Per le ragioni esposte in precedenza ho deciso di votare a favore.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – Argelia y la Unión participan de un Acuerdo Euromediterráneo desde el año 2005. En 2013, Argelia expresó su interés en ampliar su participación en los programas a los que tendría consecuentemente acceso, dentro del marco de la política europea de vecindad.
                  

                     El informe de hoy abre la puerta a que esa participación se haga efectiva, en los términos negociados libremente por Argelia y la Comisión Europea. Es por ello que he votado a favor.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
raštu. – Balsavau už Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijos projektą dėl ES ir Alžyro Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos programose bendrieji principai. Balsavau už projektą, pritardama pagrindinei jo nuostatai dėl protokolo sudarymo. Šios pozicijos laikausi vadovaudamasi Tarybos prašymu dėl pritarimo, Užsienio reikalų komiteto rekomendacija, o taip pat, atsižvelgiant į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociaciją, protokolo dėl ES ir Alžyro Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, projektą.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της σύστασης σχετικά με το σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τη σύναψη του πρωτοκόλλου της ευρωμεσογειακής συμφωνίας σύνδεσης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των κρατών μελών της, αφενός, και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας, αφετέρου, για συμφωνία-πλαίσιο μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σχετικά με τις γενικές αρχές που διέπουν τη συμμετοχή της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης, διότι στα πλαίσια της Ευρωπαϊκής Πολιτικής Γειτονίας το σταδιακό άνοιγμα προγραμμάτων τις Ένωσης σε γειτονικές χώρες, όπως η Αλγερία, αποσκοπεί στην μεταρρύθμιση και τον εκσυγχρονισμό της.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur la participation de l'Algérie aux programmes de l'UE.
                  

                     Considérant que Bruxelles n'a pas à se substituer aux États dans les relations étrangères, de surcroît avec leur argent, je m'y suis opposée.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – I do not support this Agreement. As I do not believe that the United Kingdom should be a part of the European Union, I cannot support the participation of Algeria in European Union programmes whilst the UK remains a member.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte qui approuve la conclusion du protocole à l'accord entre l'UE et l'Algérie. Cette dernière est voisine de l'Union Européenne et sa participation aux programmes de celle-ci est une condition essentielle de la coopération entre les deux entités dans de nombreux domaines.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai. Atsižvelgiant į prašymą dėl pritarimo, kurį pateikė Taryba, pritariu protokolo sudarymui.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre cet accord-cadre car l'Union européenne n'a pas à avoir de politique extérieure propre ; il ne devrait pas être en son pouvoir d'intégrer un pays tiers à ses programmes internes. De plus, s'associer avec l'Algérie me paraît hasardeux au vu de l'instabilité du pays, qui est économiquement fragile et sujet à la santé chancelante du Président Bouteflika.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport qui recommande l'approbation du protocole dont l'objectif est de fixer des règles techniques et financières permettant à l'Algérie de participer à certains programmes de l'Union dans le cadre de l'accord euro-méditerranéen établissant une association entre l'Union et l'Algérie.
                  

Beatriz Becerra Basterrechea (ALDE),
por escrito. – He votado a favor del informe porque estoy de acuerdo con la posibilidad de que Argelia pueda acceder a los programas de la Unión.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución por la que se establece la posible participación de Argelia en programas de colaboración entre la Unión y países vecinos. Los programas en cuestión habrán de acordarse caso por caso. He considerado que debía aceptar la resolución, por tratarse de una solicitud del Gobierno argelino y no determinar en principio la naturaleza de los programas.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al ponente, Sr. Panzeri por su trabajo en este informe sobre el Acuerdo marco UE-Argelia sobre los principios generales de la participación de Argelia en los programas de la Unión. Argelia es un país estratégico con el que la Unión tiene relación desde hace tiempo y su participación en los programas de la Unión espero que sirva para el desarrollo del país y de la región.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport relatif à l'accord-cadre entre l'Union européenne et l'Algérie concernant les principes généraux de la participation de l'Algérie aux programmes de l'Union.
                  

                     L'Union européenne n'a pas à se substituer aux États souverains pour établir des relations diplomatiques ou commerciales avec des pays tiers. Particulièrement dans ce cas précis qui concerne l'Algérie, pays avec lequel la France a une longue histoire et des relations privilégiées.
                  

                     Par ailleurs, il est quand même comique que l'UE finance sa diplomatie par l'argent des États-membres qu'elle dépouille de leurs compétences.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Trovo la relazione Panzeri che analizza l'accordo quadro tra l'Unione europea e l'Algeria sui principi generali della partecipazione della Repubblica algerina democratica e popolare ai programmi dell'Unione poco equilibrata e non condivisibile, non ho quindi inteso supportarla col mio voto.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – La apertura gradual de determinados programas y agencias de la Unión a la participación de los países socios de la Política Europea de Vecindad, representa una de las muchas medidas para promover la reforma, la modernización y la transición de los países vecinos de la Unión Europea.
                  

                     El protocolo contiene un Acuerdo marco sobre los principios generales de la participación de Argelia en los programas. Argelia ha expresado ya su interés en participar en los programas abiertos a los países socios. Además, Argelia es un socio fundamental y muy importante de la Unión.
                  

                     Por ello he votado a favor.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šios rekomendacijos dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai. Vykdant Europos kaimynystės politiką (toliau – EKP) šalims partnerėms palaipsniui atveriama galimybė dalyvauti tam tikrose Sąjungos programose ir agentūrų veikloje – tai viena iš daugelio priemonių, skirtų reformoms, modernizavimui ir perėjimui Europos Sąjungos kaimynystėje skatinti. Šį politikos aspektą Komisija plačiau apibrėžė 2006 m. gruodžio mėn. komunikate dėl bendro nusistatymo sudaryti galimybes EKP šalims partnerėms dalyvauti Bendrijos agentūrų veikloje ir Bendrijos programose.
                  

                     Taryba šiam požiūriui pritarė 2007 m. kovo 5 d. išvadose. Remdamasi šiuo komunikatu ir išvadomis, Taryba 2007 m. birželio 18 d. davė nurodymus Komisijai pradėti derybas su Alžyru, Armėnija, Azerbaidžanu, Egiptu, Gruzija, Izraeliu, Jordanija, Libanu, Moldova, Maroku, Palestinos Administracija, Tunisu ir Ukraina dėl bendrųjų susitarimų, kuriais nustatomi dalyvavimo Bendrijos programose bendrieji principai. 2013 m. vasario mėn. Alžyras pareiškė norintis dalyvauti įvairiose programose, kuriose gali dalyvauti Europos kaimynystės politikos šalys partnerės. Kartu Komisija teikia Tarybos sprendimo dėl protokolo sudarymo pasiūlymą. Šį protokolą sudaro bendrasis susitarimas, kuriuo nustatomi Alžyro dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai. Bendrajame susitarime nurodytos tipinės sąlygos, kurios turėtų būti taikomos visoms Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms, su kuriomis bus sudaryti tokie protokolai.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće. U sklopu Europske susjedske politike (ENP) postupno otvaranje određenih programa Unije i agencije za sudjelovanje sa zemljama partnerima predstavlja jednu od mnogih mjera za promicanje reforme, modernizacije i tranzicije u Alžiru.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Je suis opposée au fait que l'Union européenne s'immisce dans les questions de relations étrangères. Par conséquent, j'ai voté contre.
                  

Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I abstained on this report. Whilst these frameworks for participation in EU programmes allow third countries to access EU funds, remove travel or visa restrictions and promote cultural awareness, they are for the most part neoliberal financial arrangements aimed at trade liberalisation. Furthermore, Algeria's human rights record is poor. For these reasons, I abstained.

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Aiuti economici in cambio di riforme democratiche e progresso civile sono uno degli strumenti maggiormente utilizzati dall'UE nei suoi rapporti di vicinato e di partenariato con i paesi terzi. Un modo di rapportarsi che ha spesso prodotto risultati positivi per i cittadini di entrambe le parti e ha aumentato il range di influenza del soft power dell'Unione europea.
                  

                     La Repubblica di Algeria, in particolare, è uno dei pochi paesi del nord Africa in cui il sistema sociale e politico regge nonostante gli enormi problemi a cui è esposto: un caso eccezionale di accoglienza e tenacia che guarda all'Occidente e allo sviluppo dello Stato di diritto nonostante le ancora gravi carenze strutturali, i propri problemi sociali interni, il rapporto difficoltoso con le minoranze e le milizie jihadiste ancora attive in molte aree del paese. Complessivamente l'Europa può guardare all'Algeria come ad una realtà amica, presente in un'area chiave, che dobbiamo sostenere, assicurandone l'integrità territoriale e la sopravvivenza politica, e consentendole di stabilizzarsi in condizioni adeguate, e di inserirsi progressivamente nell'area di collaborazione comune e di cogestione della crisi mediorientale.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Il s'agit d'un rapport de codification sur la participation de l'Algérie aux programmes de l'Union européenne. D'une part, nous considérons que l'Union européenne n'a pas à se substituer aux États membres dans les relations étrangères qu'elle entretient avec les pays tiers. L'Union ne devrait pas avoir de politique extérieure dans la mesure où la politique diplomatique relève exclusivement des compétences des États membres. D'autre part, il n'est pas du tout opportun d'intégrer l'Algérie aux programmes communautaires au vue de son état de fragilité extrême notamment du fait de la succession très incertaine du Président Bouteflika. C'est la raison pour laquelle j'ai voté contre ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Uniunea Europeană este unul dintre principalii promotori ai măsurilor de reformă, de modernizare a țărilor vecine Uniunii. Astfel, în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), Uniunea Europeană urmărește deschiderea progresivă a unor programe și agenții pentru statele partenere la PEV.
                  

                     Algeria este unul dintre statele care și-a manifestat intenția de a se implica într-o serie de programe dedicate țărilor partenere la politica europeană de vecinătate. Drept urmare, a fost încheiat un proiect de Protocol la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Algeriană Democratică și Populară, pe de altă parte. Prin intermediul acestui protocol au fost stabilite normele financiare și tehnice care să permită participarea Algeriei la anumite programe ale Uniunii.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acordului-cadru UE-Algeria privind principiile generale de participare ale Algeriei la programele Uniunii, deoarece consider că politica europeană de vecinătate trebuie să fie în permanență consolidată, iar acest acord-cadru reprezintă un instrument puternic de cooperare economică, financiară, dar și tehnică, ce se dovedește a fi oportun.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della raccomandazione in questione per stabilire le condizioni della cooperazione in ambito politico, economico, sociale e culturale tra l'Unione europea e l'Algeria.
                  

                     Penso che il rispetto dei principi democratici e dei diritti fondamentali costituisca un elemento essenziale dell'accordo in questione.
                  

                     Inoltre, penso che l'accordo UE-Algeria debba promuovere: un dialogo periodico in materia politica e di sicurezza; la cooperazione economica, commerciale e finanziaria, volta soprattutto alla progressiva liberalizzazione degli scambi, allo sviluppo sostenibile della regione mediterranea e agli investimenti; la cooperazione sociale, culturale e in materia di istruzione, soprattutto attraverso il dialogo interculturale, il controllo delle migrazioni, lo sviluppo delle qualifiche, la promozione del diritto del lavoro e della parità fra donne e uomini.
                  

                     Ritengo infine che questo accordo possa consentire la partecipazione dell'Algeria, paese partner della politica europea di vicinato, ai programmi comunitari, fungendo da base alla progressiva liberalizzazione degli scambi nello spazio mediterraneo.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I abstained on this report. The good elements of the report include allowing Algeria to access EU programmes, access funding, remove travel and visa restrictions and promote cultural awareness. However the main part of the agreement is about promoting neo-liberal financial arrangements aimed at trade liberalisation. This, on top of the fact that Algeria currently has a poor human rights record, meant that I abstained on the final vote.

James Carver (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this consent procedure. So long as the UK continues to contribute to the EU central budget we will continue to oppose any legislation that would waste the money of the EU taxpayer. We do not support the transfer of EU money overseas or the continued development of an EU foreign policy through the European Neighbourhood. As this only sets out general principles the budgetary impact and value for money of British contributions is unknown.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of giving consent on the conclusion of the Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an Association between the EU and Algeria on a Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes as part of the European Neighbourhood Policy (ENP), which allows for the gradual opening-up of certain Union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries. This helps to promote reform, modernisation and transition in the European Union's neighbourhood

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Nel rapporto dell'onorevole Panzeri sono stabilite alcune regole tecniche e finanziarie che permettono all'Algeria di partecipare ad alcuni programmi dell'Unione europea. Il mio voto è stato positivo.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – La politica europea di vicinato (PEV) è stata elaborata nel 2004 per evitare l'emergere di fratture economiche e culturali tra l'Unione europea e gli Stati suoi vicini con l'obiettivo di promuovere la stabilità e la sicurezza di tutta la regione.
                  

                     La risoluzione, per la quale ho espresso voto favorevole, dà l'approvazione ad un accordo quadro euro-mediterraneo che stabilisce i principi generali della partecipazione dell'Algeria ai programmi dell'Unione europea previsti dalla politica europea di vicinato (PEV).
                  

                     Ritengo opportuno dare accesso all'Algeria ai programmi di assistenza finanziaria ma non solo, al fine di ribadire il sostegno dell'Unione europea alla delicata transizione politica e democratica del paese. Sono fermamente convinta che una Algeria stabile e democratica possa rappresentare un alleato fondamentale nel contrasto al terrorismo in Nord Africa oltre ad essere un importante partner commerciale per l'Unione europea nel suo complesso.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση που αφορά τη σύναψη του πρωτοκόλλου της ευρωμεσογειακής συμφωνίας σύνδεσης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των κρατών μελών της, αφενός, και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας, αφετέρου, για συμφωνία-πλαίσιο μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σχετικά με τις γενικές αρχές που διέπουν τη συμμετοχή της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης, καθώς το θεωρούμε εξαιρετικά σημαντικό.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε ως προς τη σύσταση σχετικά με τη συμφωνία-πλαίσιο μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας και ως προς με τις γενικές αρχές που διέπουν τη συμμετοχή της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης. Πρόκειται για μια χρήσιμη προσπάθεια εμβάθυνσης και περαιτέρω ανάπτυξης των σχέσεων των δυο μερών. Ως εκ τούτου ψήφισα θετικά.
                  

Angelo Ciocca (ENF),
per iscritto. – Voto negativo, l'accordo riguarda la partecipazione dell'Algeria ad alcuni programmi europei come la cooperazione economica, finanziaria e tecnica. Manca, nella relazione, un approfondimento dei contenuti dei programmi menzionati.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Nell'attuale polveriera dei paesi del Nord Africa, non posso che garantire la mia approvazione alla conclusione del protocollo, dal momento che l'Algeria rappresenta l'unico caso di successo della Primavera araba.
                  

                     È indubbio come l'ex colonia francese stia intraprendendo un cammino di riforme in tutti gli ambiti statali, tuttavia nel perseguire tali obiettivi riscontra ostilità, in primis da parte dei paesi limitrofi e dalle cellule estremiste. Alle pressioni esterne, vanno ad aggiungersi le difficoltà riscontrabili da un paese che si avvia ad adottare sistemi occidentali di democrazia e Stato di diritto, pertanto attraverso l'associazione tra l'Unione europea e la Repubblica algerina si mira ad agevolazioni in termini di cooperazione economica, finanziaria e tecnica.
                  

                     Si conseguirà, dunque, un'apertura all'assistenza finanziaria nel perseguimento dei programmi unionali, volta soprattutto alla progressiva liberalizzazione degli scambi, allo sviluppo sostenibile della regione e agli investimenti. Inoltre, si prevede un dialogo periodico in materia politica e di sicurezza, per favorire la reciproca comprensione, la cooperazione e le iniziative comuni, oltre che la cooperazione sociale, culturale e in materia di istruzione, soprattutto attraverso il dialogo interculturale, il controllo delle migrazioni, lo sviluppo delle qualifiche, la promozione del diritto del lavoro o della parità fra donne e uomini.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the vote on the EU-Algeria Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – O projeto de acordo euro-mediterrânico pretende criar uma associação entre a Comunidade Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e Argélia por outro.
                  

                     Os objetivos do presente acordo quadro são: Proporcionar um enquadramento adequado para o diálogo político entre as Partes, a fim de permitir o reforço das suas relações e da cooperação em todos os domínios que considerem pertinentes; Desenvolver as trocas comerciais e assegurar o desenvolvimento de relações económicas e sociais equilibradas entre as Partes e definir as condições para uma liberalização progressiva do comércio de bens, serviços e capitais; Favorecer os contactos humanos, nomeadamente no âmbito dos procedimentos administrativos; Incentivar a integração magrebina, promovendo os intercâmbios e a cooperação na região e entre esta última e as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros; Promover a cooperação nos domínios económico, social, cultural e financeiro.
                  

                     O respeito pelos princípios democráticos e pelos direitos humanos fundamentais, tal como consagrados na Declaração Universal dos Direitos do Homem, constitui um elemento essencial do presente Acordo. Pelo exposto, apoio a presente recomendação relativa à celebração de um Protocolo ao Acordo Euro-Mediterrânico.
                  

Jane Collins and Mike Hookem (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this consent procedure. So long as the UK continues to contribute to the EU central budget we will continue to oppose any legislation that would waste the money of the EU taxpayer. We do not support the transfer of EU money overseas or the continued development of an EU foreign policy through the European Neighbourhood. As this only sets out general principles the budgetary impact and value for money of British contributions is unknown.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore del provvedimento in quanto ritengo che la partecipazione dell'Algeria ai programmi dell'Unione rappresenti una misura importante per promuovere le riforme e la modernizzazione di questo paese nell'ambito del programma politico europeo di vicinato.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Argelia y la Unión participan de un Acuerdo Euromediterráneo desde el año 2005. En 2013, Argelia expresó su interés en ampliar su participación en los programas a los que tendría consecuentemente acceso, dentro del marco de la política europea de vecindad.
                  

                     El informe de hoy abre la puerta a que esa participación se haga efectiva, en los términos negociados libremente por Argelia y la Comisión Europea. Es por ello que he votado a favor.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa risoluzione, che approva la conclusione del protocollo di accordo tra UE ed Algeria. per consentire all'Algeria la partecipazione ai programmi comunitari previsti dalla politica europea di vicinato.
                  

                     Infatti, ritengo che la conclusione di questo protocollo rappresenti non solo un'opportunità importante di cooperazione economica, finanziaria e tecnica tra UE e Algeria, ma anche un rafforzamento del quadro di partenariato euromediterraneo.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Zagłosowałem za wyrażeniem przez Parlament zgody na zawarcie porozumienia ramowego dotyczącego stosunków między UE a Algierią oraz na jej udział w programach unijnych. Uważam, że należy wspierać programy mające na celu wspieranie wysiłków Algierii na rzecz rozwoju wszelkich dziedzin gospodarki. Stosunki między Algierią i Unią Europejską oparte są na układzie o stowarzyszeniu podpisanym w ramach partnerstwa eurośródziemnomorskiego w roku 2005. Obejmują one politykę, gospodarkę, handel, współpracę techniczną i finansową oraz pomoc humanitarną. Szczególnym argumentem przemawiającym za zasadnością poparcia umowy jest współpraca gospodarcza z udziałem obu stron. Należy dążyć do zapewnienia jak najszerszego porozumienia w Parlamencie Europejskim co do wyrażenia zgody na zawarcie umowy.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – I am in favour of this recommendation as it provides for the gradual opening-up of certain union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries. Such protocols include standard clauses which are intended to be applied to all European Neighbourhood policy countries, promote reform, modernisation and transition in Algeria. This also strengthens the EU-Algeria relationship.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I was pleased to support the strengthening of relations with the countries of North Africa, including Algeria, in order to foster economic growth, reform, and cultural ties. This is of vital importance for future growth, opportunity and security.

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport non législatif propose l'avis positif du Parlement européen concernant l'ouverture progressive de certains programmes et agences de l'Union à la participation des pays partenaires de la Politique européenne de voisinage. Cet accord cadre représente une des nombreuses mesures visant à promouvoir la réforme, la modernisation et la transition des pays tiers du voisinage de l'Union européenne. Considérant d'une part les liens historique de l'Union et de la France avec l'Algérie, et d'autre part que le soutien à la stabilisation et au développement des pays tiers du voisinage revêt une importance toute particulière, notamment en termes de stabilisation des frontières extérieures européenne, j'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — Le protocole à l'accord euro-méditerranéen instituant une association entre la Communauté européenne et ses États membres, d'une part, et l'Algérie, d'autre part, concerne un accord-cadre entre l'Union européenne et l'Algérie relatif aux principes généraux de la participation de ce pays aux programmes de l'Union. L'objectif de ce protocole est de fixer un cadre général de participation de l'Algérie aux programmes européens. Ce protocole permet également d'approfondir nos relations avec notre voisinage proche. Alors que des protocoles similaires ont d'ores et déjà été signés avec l'Arménie, la Géorgie, Israël, la Jordanie, la Moldavie, le Maroc et l'Ukraine et que l'Algérie a indiqué, en février 2013, son souhait de participer à ces programmes, j'ai donc voté en faveur de la conclusion de ce protocole.
                  

William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this consent procedure. So long as the UK continues to contribute to the EU central budget we will continue to oppose any legislation that would waste the money of the EU taxpayer. We do not support the transfer of EU money overseas or the continued development of an EU foreign policy through the European Neighbourhood. As this only sets out general principles the budgetary impact and value for money of British contributions is unknown.

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport.
                  

                     Il s'agit d'un programme de codification qui n'appelle aucun commentaire. Néanmoins, la question de principe concerne la participation de l'Algérie aux programmes communautaires. Nous y sommes défavorables, tant sur le principe qu'eu égard à la situation instable du pays, causée notamment par la succession incertaine du Président Bouteflika.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Отношенията между Алжир и ЕС се основават на споразумение за асоцииране, подписано като част от Евро-средиземноморското партньорство през 2005 г. Те обхващат политиката, икономиката, търговията, техническото и финансово сътрудничество и хуманитарна помощ. Икономическото сътрудничество по споразумението за асоцииране се осъществява чрез няколко механизма, включващи и двете страни.
                  

                     ЕС също така финансира редица програми, насочени към подкрепа на усилията на Алжир в различни области на икономиката. Първата оценка на ползите от споразумението за асоцииране е проведена през 2009 г. Втората оценка в момента е в ход. През 2014 г. бе подписано споразумение, което установи общите принципи за участие на Алжир в програмите на ЕС.
                  

                     Подкрепих този доклад, защото той е технически и смятам, че Алжир като страна, запазила стабилността си и показваща добри резултати, може да се възползва от програмите на ЕС.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Διά της παρούσας, δίδεται η έγκριση για σύναψη συμφωνίας-πλαισίου μεταξύ της ΕΕ και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σχετικά με τις γενικές αρχές που διέπουν τη συμμετοχή της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης. Επιχειρείται, δηλαδή, για άλλη μία φορά, η επέμβαση της ΕΕ στα εσωτερικά τρίτης χώρας με αντάλλαγμα/υπόσχεση τη σύναψη εμπορικής συμφωνίας.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of giving consent to the EU-Algeria Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes, as agreed by the Foreign Affairs Committee of the European Parliament. Ensuring good relations around the globe and making agreements for co-operation is very important for the EU and for Wales.

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: rapport de codification sur la participation de l'Algérie aux programmes de l'UE.
                  

                     L'UE n'a pas à se substituer aux États dans les relations étrangères avec leur argent de surcroît.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – A presente recomendação visa aprovar a celebração de um protocolo ao Acordo Euro-Mediterrânico, estabelecendo um conjunto de princípios gerais que estabelecem a participação da Argélia em programas da UE.
                  

                     A Argélia já faz parte do Acordo Euro-Mediterrânico desde 2005 e veio agora pedir para fazer parte de programas da UE. Os programas que constam do protocolo dizem respeito a cooperação económica, financeira e técnica, que permitirá à Argélia aceder a assistência, em particular assistência financeira.
                  

                     A Argélia poderá participar nos programas abertos à sua participação e deverá contribuir para o orçamento da UE nesses programas específicos. Os termos específicos do protocolo serão determinados num Memorando de Entendimento entre a Comissão Europeia e as autoridades argelinas.
                  

                     Temos conhecidas reservas relativamente a conteúdos do Acordo Euro-Mediterrânico, que abre portas para acordos de livre comércio. Mas não é sobre isso que tomamos posição neste relatório, que com ele está, todavia, relacionado.
                  

                     Não bloqueamos o pedido feito pela Argélia, expressão da sua vontade soberana, de aderir a programas da UE. Reafirmamos, todavia, algumas dúvidas e reservas relativamente às questões da assistência financeira nos moldes referidos na decisão do Conselho.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted yes because I agree

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Európska únia sa usiluje prostredníctvom programu európskej susedskej politiky posilňovať reformy a modernizáciu partnerských krajín, ktoré sa do predmetného programu zapojili. Jednou z týchto krajín je Alžírsko, ktoré prejavilo záujem o zapojenie do mnohých programov v rámci európskej susedskej politiky. Predmetný protokol obsahuje rámcovú dohodu, ktorá zastrešuje všeobecné zásady účasti Alžírska na programoch Európskej únie. Ide o štandardné ustanovenia, ktoré sú určené pre všetky partnerské krajiny európskej susedskej politiky, s ktorými sa protokoly uzatvárajú.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto contro la relazione in quanto rappresenta un potenziale pericolo per l'economia italiana.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω τη συμφωνία-πλαίσιο ΕΕ-Αλγερίας σχετικά με τις γενικές αρχές για τη συμμετοχή της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης, καθώς επιχειρείται για άλλη μία φορά η επέμβαση της ΕΕ στα εσωτερικά τρίτης χώρας με αντάλλαγμα/υπόσχεση τη σύναψη εμπορικής συμφωνίας.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The Council issued directives to the Commission to negotiate Framework Agreements, among others, with Algeria on the general principles for their participation in Union programmes. Algeria expressed its interest in participating in the broad range of programmes open to partner countries of the European Neighbourhood Policy.
This protocol contains a Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes. It contains standard clauses that are intended to be applied to all European Neighbourhood Policy partner countries with which such protocols are concluded. As part of the European Neighbourhood Policy (ENP), the gradual opening-up of certain Union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries represents one of many measures to promote reform, modernisation and transition in Algeria.

Mariya Gabriel (PPE),
par écrit. — L'ouverture progressive de certains programmes et agences de l'Union à la participation des pays partenaires de la Politique européenne de voisinage représente une possibilité concrète pour rapprocher les deux rives de la Méditerranée. C'est un moyen indirect mais efficace de promouvoir des réformes, la modernisation et la transition dans le voisinage de l'Union européenne.
                  

                     La participation de l'Algérie aux programmes de l'Union permettra également de promouvoir la croissance économique ainsi que la coopération en matière de sécurité. De plus l'accord ouvre la possibilité pour les Algériens, en particulier les jeunes, de participer un jour à des programmes comme Erasmus +, Horizon 2020 ou encore Creative Europe. Au-delà des bénéfices économiques et politiques, c'est un pas vers une nouvelle histoire des relations entre l'Algérie et le continent européen, un pas qui rapproche les peuples par la construction de nouveaux liens, qui ne sont pas ceux de la colonisation, ni ceux de la guerre.
                  

                     L'Algérie a exprimé son vif intérêt à participer aux programmes de l'Union européenne il y a longtemps déjà, et je me réjouis que le Parlement européen ait donné un accord quasi unanime à ce protocole d'accord comme un élément concret du partenariat euro-méditerranéen.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione legislativa del Parlamento europeo concernente il progetto di decisione del Consiglio relativa alla conclusione del protocollo dell'accordo euromediterraneo che istituisce un'associazione tra la Comunità europea e i suoi Stati membri, da una parte, e la Repubblica algerina democratica e popolare dall'altra, riguardante un accordo quadro tra l'Unione europea e l'Algeria sui principi generali della partecipazione della Repubblica algerina ai programmi dell'Unione, perché ritengo che l'Algeria sia un paese chiave per la tenuta della pace e negli equilibri dell'area nordafricana.
                  

                     Si tratta di un'importante decisione e invito la Commissione e le autorità algerine a definire insieme le modalità e le condizioni specifiche relative alla partecipazione dell'Algeria a ciascun programma dell'Unione, sulla base dei criteri stabiliti nei programmi in questione e di condizioni paritarie agli Stati membri.
                  

                     La partecipazione ai programmi comunitari rappresenta un ponte con l'Europa, che permette alla società civile, ai giovani studenti, ricercatori e lavoratori, al sistema d'impresa e alle organizzazioni umanitarie di fare un salto in avanti verso uno sviluppo democratico e liberale, che considero l'arma principale contro il fondamentalismo e gli estremismi religiosi. Un'azione doverosa da parte dell'UE, a sostegno della democrazia e dello Stato di diritto in Algeria.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Das Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen der Europäischen Union und der Demokratischen Volksrepublik Algerien stärkt die wirtschaftlichen und kulturellen Beziehungen und dient der Intensivierung des politischen Dialogs.
                  

Nathan Gill (EFDD),
in writing. – I voted against this consent procedure. So long as the UK continues to contribute to the EU central budget, I will continue to oppose any legislation that would waste the money of the EU taxpayer. I do not support the transfer of EU money overseas or the continued development of an EU foreign policy through the European Neighbourhood, as this only sets out general principles the budgetary impact and value for money of British contributions is unknown.

Neena Gill (S&D),
in writing. – As part of the European Neighbourhood Policy (ENP), the gradual opening-up of certain Union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries represents one of many measures to promote reform, modernisation and transition in the European Union's neighbourhood. On 18 June 2007, the Council issued directives to the Commission to negotiate Framework Agreements, among others, with Algeria, on the general principles for their participation in Community programmes.
The objective of the Protocol is to lay down the financial and technical rules enabling Algeria to participate in certain Union programmes. I voted in favour of this technical report, which contains standard clauses that are intended to be applied to all European Neighbourhood Policy partner countries with which such protocols are concluded.

Michela Giuffrida (S&D),
per iscritto. – La conclusione di questo protocollo è la conclusione positiva di un processo di dialogo continuo, sostenuto anche con il contributo fondamentale dei membri dei due Parlamenti, e per la cui adozione ho votato a favore. Il dialogo politico è aperto a più spunti e l'accordo quadro di oggi ne è l'ennesima conferma. Lo Stato di diritto e il ruolo della società civile non potranno che migliorare e favorire relazioni euromediterranee e regionali migliori, senza considerare le buone pratiche di governance che reciprocamente potranno beneficiare degli scambi nei programmi settoriali.
                  

                     È una cooperazione strategica che ha basi economiche e politiche, ma che è volta a promuovere la stabilità e la sicurezza regionali, spianando la strada e ponendo le basi per un incremento della sintonia anche a tematiche più complesse come la migrazione e la mobilità o le politiche di sicurezza e la lotta al terrorismo, con uno sguardo sempre rivolto allo sviluppo.
                  

                     Infine, la diplomazia pubblica e la diplomazia culturale sono settori fertili in cui molto può essere ancora fatto, tra le numerose misure della politica europea di vicinato con l'Algeria così come con gli altri partner euromediterranei.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución por la que se establece la posible participación de Argelia en programas de colaboración entre la Unión y países vecinos. Los programas en cuestión habrán de acordarse caso por caso. He considerado que debía aceptar la resolución, por tratarse de una solicitud del Gobierno argelino y no determinar en principio la naturaleza de los programas.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this protocol. The objective is to lay down the financial and technical rules enabling Algeria to participate in certain Union programmes. This is a technical report, which contains standard clauses that are intended to be applied to all European Neighbourhood Policy partner countries with which such protocols are concluded.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η συμφωνία αφορά τη συμμετοχή της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης. Σε αυτό το σκέλος δεν διαφωνούμε, πολύ περισσότερο αφού αυτό είναι η θέληση της κυβέρνησης της Αλγερίας. Ωστόσο διαφωνούμε γιατί αυτό προϋποθέτει οικονομικές υποχρεώσεις και γιατί αυτές οι συμφωνίες σε πολλές περιπτώσεις οδηγούν σε συμφωνίες ελευθέρου εμπορίου για τις οποίες η θέση μας είναι αρνητική. Για αυτούς τους λόγους θεωρούμε ενδεδειγμένη στάση αυτή της αποχής.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I believe that the opening-up of certain European Union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries represents one of many measures to promote reform and modernisation in Algeria. I voted in favour.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za preporuku o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Narodne Demokratske Republike u programima Unije (16152/2014 — C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE)) s obzirom na stanje u Alžiru gdje je potrebna pomoć kako bi se održala stabilnost, izbjegla radikalizacija, pokrenulo gospodarstvo, smanjila nezaposlenost i nastavila izgradnja demokratskih institucija.
                  

                     Između ostalog Alžir treba europsku pomoć u restrukturiranju bankarskog sektora i financijskih institucija, pripremama razvojnih programa za mala i srednja poduzeća, razvoju ribarstva i poljoprivrede i razvoju telekomunikacija i novih tehnoloških mreža. Takav sporazum povezuje gospodarsku suradnju s demokratskim procesima i ljudskim pravima te predstavlja novu fazu u odnosima s Alžirom gdje EU mora biti učinkovita u pomoći koju pruža kako bi se stalo na kraj terorizmu i nasilju i poduprle težnje alžirskih građana da žive u miru i stabilnosti.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Chaque fois que l'Union européenne tente de s'attribuer la gestion des relations extérieures de l'Europe, je rappelle que la politique extérieure doit demeurer la prérogative des seuls États.
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this recommendation because I support a closer partnership between Algeria and the European Union. This agreement will help to deepen the cooperation built on the bases of the Euro-Mediterranean Agreement establishing an Association between the European Community and its Member States from 2002 with common objectives of setting the appropriate framework for political dialogue and encouraging integration of the Maghreb countries by promoting trade and cooperation within the Maghreb group and between it and the EU. I believe that Algeria's participation in Union programmes will lead to the expansion of harmonious economic and social relations and promote its trade in terms of establishing the conditions for the gradual liberalisation of trade in goods, services and capital and facilitate human exchanges.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Pier Antonio Panzeri relatif à l'accord entre l'Union européenne et l'Algérie. Dans le cadre de la politique de voisinage européenne, l'Algérie fait partie des dix voisins riverains de la Méditerranée avec lesquels l'UE se doit d'entretenir une relation politique et stratégique. Cette procédure permet à l'UE d'approuver le protocole d'accord entre les deux pays qui porte sur les règles financières autorisant l'Algérie à participer à certains programmes de l'UE.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte qui permet à l'Algérie de participer et de bénéficier de certains programmes européens et de l'activité de certaines agences de l'Union dans le cadre de la politique européenne de voisinage. Cet accord-cadre fait partie des négociations demandées à la Commission par le Conseil depuis 2007. L'Algérie avait exprimé son intérêt en 2013. Ce texte permet donc de renforcer nos liens avec ce pays essentiel pour la stabilité de l'Afrique du Nord.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Ich habe diesen Bericht abgelehnt. Hier geht es um den Entwurf eines Beschlusses des Rates über den Abschluss des Protokolls zum Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen der Europäischen Union und der Demokratischen Volksrepublik Algerien über die allgemeinen Grundsätze für die Beteiligung der Demokratischen Volksrepublik Algerien an den Programmen der Union. Algerien soll durch dieses Abkommen Zugriff auf europäische Programme bekommen und finanziert werden. Die adäquaten Gegenleistungen bleiben jedoch aus.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – The premise of the European Neighbourhood Policy is that the EU has a vital interest in building a much stronger and deeper relationship to its neighbours. This is why I voted in favour of this report as I believe that Algeria should be allowed to participate in the programmes of the Union, as well as contribute financially to the general budget, corresponding to the specific programmes in which Algeria participates.

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. – Подкрепям препоръката за сключване на Протокола към Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Алжирската демократична народна република, от друга страна, относно Рамково споразумение между Европейския съюз и Алжирската демократична народна република за общите принципи на участие на републиката в програми на Съюза.
                  

                     Този протокол съдържа рамково споразумение за общите принципи на участие на Алжир в програми на Съюза. Той съдържа стандартни клаузи, които се предвижда да бъдат прилагани за всички държави – партньори по европейската политика за съседство, с които предстои сключване на такива протоколи.
                  

                     Смятам, че като част от европейската политика за съседство, постепенното отваряне на определени програми и агенции на Съюза за участие на държави – партньори по европейската политика за съседство представлява една от множеството мерки, целящи да осигурят подкрепа за процеса на реформи, модернизация и преход в съседните на Европейския съюз държави. На мнение съм, че е необходимо по-задълбочено партньорство между Европейския съюз и Алжирската демократична народна република, за да може да се подобри положението по отношение на стабилност, демокрация, добро управление, борба с корупцията, икономическо развитие и заетост в региона.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – I voted in favour on the Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Algeria on the general principles for the participation of the Republic of Algeria in Union programmes (hereinafter referred to as ‘the Protocol’). The signing and provisional application of the Protocol will lay down the financial and technical rules enabling Algeria to participate in certain Union programmes which in a long term perspective will foster bilateral relations between Algeria and the EU.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Signor Presidente, onorevoli colleghi, la proposta in esame riguarda l'accordo quadro UE-Algeria sui principi generali della partecipazione dell'Algeria ai programmi dell'Unione. L'apertura ad alcuni programmi o ad agenzie dell'UE alla partecipazione dei paesi partner della politica di vicinato rappresenta un passo ulteriore per promuovere la riforma, la modernizzazione e la transizione nell'area circostante l'UE.
                  

                     Nel 2007 sono state impartite direttive volte a negoziare accordi quadro con diversi paesi, tra cui l'Algeria. Quest'ultima nel 2013 ha espresso il suo interesse a partecipare a diversi programmi che sono stati aperti ai paesi partner della politica europea di vicinato. Alla luce di queste motivazioni, il Parlamento propone l'approvazione dell'accordo da parte del Consiglio, il quale autorizza la partecipazione dell'Algeria ai programmi dell'Unione europea.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre l'accord-cadre entre l'Union européenne et l'Algérie relatif aux principes généraux de la participation de l'Algérie aux programmes de l'Union européenne. Même s'il ne s'agit que d'un rapport de codification, la question est de savoir s'il faut accepter ou non que l'Algérie participe aux programmes communautaires. La réponse doit être non, pour de multiples raisons dont la première et la plus importante est que l'Union européenne n'a pas à avoir de politique extérieure et la seconde que l'Algérie est un pays dans un état de fragilité extrême du fait de la succession incertaine du Président Bouteflika.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Ce rapport permet de codifier la participation de l'Algérie aux programmes de l'Union européenne, par le biais d'un accord-cadre. Je ne peux accepter cette idée, pour deux raisons: tout d'abord, nous sommes opposés à ce que l'UE ait une politique étrangère en tant que telle, puisque cette prérogative doit revenir de droit aux États. Par ailleurs, l'Algérie est dans un État d'extrême fragilité du fait de la succession incertaine du Président Bouteflika, ainsi que du ‘syndrome hollandais’ qui touche le modèle économique du pays.
                  

                     J'ai ainsi voté contre ce rapport.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Argelia y la Unión participan de un Acuerdo Euromediterráneo desde el año 2005. En 2013, Argelia expresó su interés en ampliar su participación en los programas a los que tendría consecuentemente acceso, dentro del marco de la política europea de vecindad. El informe de hoy abre la puerta a que esa participación se haga efectiva, en los términos negociados libremente por Argelia y la Comisión Europea. Es por ello que he votado a favor.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La presente propuesta permite que el Consejo, en nombre de la Unión Europea, añada un Protocolo al Acuerdo Euromediterráneo que prevea los principios generales de participación de Argelia en los programas de la Unión. En especial, el Acuerdo busca definir las reglas técnicas y financieras que permitan a Argelia participar en estos programas.
                  

                     Así, el protocolo instituye un dispositivo de cooperación económica, financiera y técnica que permitirá a Argelia acceder a asistencia, particularmente financiera, que será transmitida por la Unión a título de programas europeos.
                  

                     Doy mi apoyo al protocolo porque se incluye dentro del objetivo de la Política Europea de Vecindad de propiciar una inclusión de los países que participan en la misma en programas de la Unión como medida de promoción de reformas, modernización y transición para los países vecinos de la Unión.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. — Hlasoval jsem proti. Nechci, aby se Alžírsko podílelo na dotačních programech Evropské unie na úkor našich daňových poplatníků.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – U sklopu Europske politike susjedstva, postupno otvaranje određenih programa Unije za sudjelovanje za partnerske zemlje predstavlja jednu od mnogih mjera za promicanje reformi i modernizacije u susjednim zemljama EU-a. Vijeće je 2007. izdalo smjernice za rad Komisije na pregovorima kod sklapanja okvirnih sporazuma s nizom zemalja, među kojima i s Alžirom.
                  

                     Alžir je 2013. godine izrazio interes za sudjelovanje u većini programa koji su bili otvoreni za partnerske zemlje u okviru Europske politike susjedstva. Budući da je tekst pregovaračkog protokola s Alžirom u skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, podržala sam ovu preporuku.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – The objective of the Protocol is to lay down the financial and technical rules enabling Algeria to participate in certain Union programmes. The horizontal framework established by the Protocol constitutes an economic, financial and technical cooperation measure, which gives access to Union financial assistance, pursuant to the Union programmes. I support this agreement.

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω τη σύσταση σχετικά με το σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τη σύναψη του πρωτοκόλλου της ευρωμεσογειακής συμφωνίας σύνδεσης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των κρατών μελών της, αφενός, και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας, αφετέρου, για συμφωνία-πλαίσιο μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σχετικά με τις γενικές αρχές που διέπουν τη συμμετοχή της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης, διότι δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte. Ce texte est un rapport de codification qui a pour objectif de faire participer l'Algérie aux programmes communautaires de l'UE, ce que nous désapprouvons. Par ailleurs, l'UE n'a pas à se substituer aux États dans leurs relations extérieures.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – L'accordo quadro tra l'Unione europea e la Repubblica algerina sui principi generali della partecipazione della Repubblica algerina ai programmi dell'Unione è teso a portare avanti obiettivi stabiliti precedentemente sia dal Consiglio sia dal progetto di protocollo dell'accordo euromediterraneo.
                  

                     Ho votato quindi a favore di tale accordo, che istituisce un'associazione tra gli Stati facenti parte dell'Unione europea e la Repubblica algerina democratica e popolare, favorendo lo sviluppo di una benefica e crescente cooperazione tra i paesi che ne fanno parte.
                  

Jiří Maštálka (GUE/NGL),
písemně. – Dnes jsme hlasovali o návrhu udělit souhlas s rámcovou dohodou mezi EU a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou o obecných zásadách účasti Alžíru na programech Unie. Cílem protokolu je stanovit finanční a technická pravidla, která by Alžíru umožnila účast na některých programech Unie. Jde zejména o horizontální rámec pro opatření hospodářské, finanční a technické spolupráce, která by Alžíru umožnila přístup k pomoci, a to zejména finanční, poskytované Unií v rámci programů Unie. Tento rámec by se samozřejmě vztahoval pouze na ty programy Unie, u nichž je taková účast Alžíru umožněna. Souhlasím s takovou možností pro Alžír, proto jsem v konečném hlasování zprávu podpořil.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Τάσσομαι υπέρ του σχεδίου πρωτοκόλλου της ευρωμεσογειακής συμφωνίας σύνδεσης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και των κρατών μελών της και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας για τη συμφωνία-πλαίσιο μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σχετικά με τις γενικές αρχές που διέπουν τη συμμετοχή της Λαϊκής Δημοκρατίας της Αλγερίας σε προγράμματα της Ένωσης.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Es handelt sich hierbei um einen Beschluss des Rates über den Abschluss eines Protokolls zum Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation bezüglich eines Rahmenabkommens zwischen der Europäischen Union und Algerien. Durch die Abkommen soll ein freier Handelsverkehr gemäß den WTO-Regeln hergestellt werden, wobei für den Zollabbau der Partner für gewerbliche Waren eine Übergangsfrist von bis zu 12 Jahren vorgesehen ist. Diese Abkommen, welche bereits Bestimmungen zur Liberalisierung des Handels mit Waren beinhalten, werden ergänzt durch eine Reihe von zusätzlichen Verhandlungen zur weiteren Liberalisierung des Handels mit Agrarwaren, Dienstleistungen und Investitionen und zur Etablierung eines Streitbelegungsverfahrens für Handelsfragen. Da dieses Rahmenabkommen, welches durch EU-Direktinvestitionen finanziert wird, zu einer weitgehenden Marktöffnung zwischen Algerien und den Mitgliedstaaten der EU und der Öffnung Algeriens zu EU-Programmen führt, ist meiner Meinung nach dieser Bericht abzulehnen.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Pritariau Europos Parlamento rezoliucijai dėl ES ir Alžyro Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Respublikos dalyvavimo Europos Sąjungos programose bendrieji principai.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report, which gives consent to the conclusion of the Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement and a Framework agreement between the EU and Algeria.

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – L'Algérie a exprimé sa volonté de participer à certains programmes de l'Union européenne ouverts aux pays tiers, comme Erasmus Monde mais aussi Horizon 2020. Même si je m'oppose aux modalités de cet accord qui donne à la Commission le pouvoir d'en négocier les conditions, je respecte le choix souverain de ce pays, en espérant que la jeunesse algérienne pourra en bénéficier. Je vote pour.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Il s'agit d'un rapport codifiant la participation de l'Algérie aux programmes de l'Union Européenne.
                  

                     Je me suis opposée à ce rapport considérant que l'Union européenne n'a pas vocation à gérer les affaires de politique étrangère, celles-ci relevant uniquement des États.
                  

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — L'Algérie est non seulement un des plus grands voisins de l'Union européenne mais aussi un des plus importants. La recommandation qui nous a été soumise portant sur l'accord-cadre entre l'UE et l'Algérie est un pas supplémentaire vers le renforcement de nos relations globales et multidimensionnelles. Notre objectif est de fixer un cadre horizontal de coopération économique, financier et technique qui permettra à l'Algérie de participer à certains programmes de l'Union européenne et à l'UE d'apporter son aide financière visant in fine à soutenir les efforts de réformes et d'ajustements économiques et sociaux du gouvernement algérien. En ce sens, cet accord, basé sur un véritable dialogue, aidera au développement et à la modernisation de l'Algérie, pays avec lequel l'UE souhaite construire un voisinage de prospérité et de stabilité, aidant au rapprochement des politiques des deux rives de la Méditerranée.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of this agreement, which contains a Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes. It contains standard clauses that are intended to be applied to all European Neighbourhood Policy partner countries with which such protocols are concluded. As part of the European Neighbourhood Policy (ENP), the gradual opening-up of certain Union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries represents one of many measures to promote reform, modernisation and transition in Algeria.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Tanács határozattervezetet dolgozott ki az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv megkötésére. A tervezet elfogadásához a Tanácsnak meg kell szereznie a Parlament egyetértését. A Külügyi Bizottság jelentésében azt indítványozta, hogy a Parlament értsen egyet a jegyzőkönyv megkötésével. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Le rapport Panzeri est un rapport de codification. C'est un rapport en deux points (acceptation et transmission aux autorités de l'Union). Il n'y a donc rien à commenter. La seule problématique est accepter ou non que l'Algérie participe aux programmes communautaires. La réponse doit être non pour de multiples raisons dont la première est que l'UE n'a pas à avoir de politique extérieure et la seconde que l'Algérie est un pays dans un état de fragilité extrême du fait de la succession incertaine du Président Bouteflika. La décolonisation ayant été achevée, il n'y a pas lieu de revenir en sens inverse. Vote défavorable.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Rapport de codification sur la participation de l'Algérie aux programmes de l'UE.
                  

                     L'UE n'a pas à se substituer aux États dans les relations étrangères, avec leur argent de surcroît. Je vote contre ce texte.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted for this technical report to lay down the financial and technical rules enabling Algeria to participate in certain Union programmes.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution législative sur la conclusion du protocole à l'accord euro-méditerranéen établissant une association entre la Communauté européenne et ses États membres, d'une part, et la République algérienne démocratique et populaire, d'autre part. L'Algérie a conclu un accord euro-méditerranéen avec l'Union européenne, entré en vigueur en septembre 2005. Le protocole additionnel que le Parlement européen a approuvé permet d'organiser la participation de l'Algérie à certains programmes de l'UE. Il précise que l'Algérie contribue financièrement au budget général de l'Union pour tous les programmes auxquels elle participe.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – I have voted for this recommendation on establishing an Association between the European Community and its Member States on one side and the People's Democratic Republic of Algeria on the other, regarding a framework agreement on the general principles for the participation of Algeria in EU programmes.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich gegen diesen Bericht ausgesprochen, da das Abkommen durch EU-Direktinvestitionen finanziert wird und eine weitgehende Marktöffnung zwischen Algerien und den Europäischen Mitgliedsstaaten zu europäischen Programmen fordert.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Raamlepingu sõlmimisega saab Alžeeria võimaluse osaleda Euroopa naabruspoliitika raames teatavates ELi programmides ja agentuurides, mis võiks aidata kaasa reformidele ja uuendustele ELi lähinaabruses.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Στο πλαίσιο της Ευρωπαϊκής Πολιτικής Γειτονίας (ΕΠΓ), το σταδιακό άνοιγμα ορισμένων προγραμμάτων και οργανισμών της Ένωσης στη συμμετοχή των χωρών εταίρων της ΕΠΓ αποτελεί ένα από τα πολυάριθμα μέτρα για την προώθηση της μεταρρύθμισης, του εκσυγχρονισμού και της μετάβασης στις γειτονικές χώρες της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Σύμφωνα με απόφαση του Συμβουλίου, επιτρέπεται στις χώρες εταίρους της Ευρωπαϊκής Πολιτικής Γειτονίας να συμμετέχουν στους κοινοτικούς οργανισμούς και στα κοινοτικά προγράμματα με βάση τις επιδόσεις τους και εφόσον το επιτρέπουν οι νομικές βάσεις. Η Αλγερία εξέφρασε την επιθυμία να συμμετάσχει σε πολυάριθμα προγράμματα της Ένωσης. Επομένως, υπερψήφισα την έκθεση αναφορικά με τη συμφωνία-πλαίσιο σχετικά με τις γενικές αρχές για τη συμμετοχή της Αλγερίας στα προγράμματα της Ένωσης και η οποία περιλαμβάνει ειδικούς όρους και προϋποθέσεις, ειδικότερα τη χρηματοδοτική συνεισφορά και τις διαδικασίες υποβολής εκθέσεων και αξιολόγησης, όσον αφορά τη συμμετοχή της Αλγερίας σε κάθε συγκεκριμένο πρόγραμμα.
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di tale raccomandazione poiché ritengo che debba essere concluso il protocollo dell'accordo euromediterraneo tra Comunità e Stati membri, da una parte, e la Repubblica algerina dall'altro. Il fine del protocollo è stabilire norme finanziarie e tecniche che consentano all'Algeria di partecipare a taluni programmi dell'Unione e si colloca all'interno del più ambizioso obiettivo di costruire saldi rapporti con una serie di paesi del mediterraneo a livello economico, politico, strategico e culturale secondo la logica della politica europea di vicinato. Pertanto, ho espresso voto favorevole.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — I believe that European security is not a zero-sum game and we need stability in our neighbouring countries. For this reason I supported this report, because it will promote reform, modernisation and transition in the European Union's neighbourhood. In February 2013, Algeria expressed its interest in participating in the broad range of programmes open to partner countries of the European Neighbourhood Policy. As part of the European Neighbourhood Policy (ENP), the gradual opening-up of certain Union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries represents one of many measures to promote reform, modernisation and transition in the European Union's neighbourhood.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Dobri odnosi Europske unije sa svojim susjedima, uz istovremenu brigu za interese Unije i njezinih građana najbolja su motivacija za plodonosnu zajedničku suradnju. Europska unija i njene članice zato sklapaju partnerstva sa svojim susjedima kako bi potaknule bolje razumijevanje i unaprijedile međusobne odnose.
                  

                     U tom duhu promatram i odobrenje ovog Protokola uz Euro-mediteranski sporazum koji uspostavlja veze između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Alžira, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžira o općim načelima sudjelovanja Alžira u programima Unije. Predmetni protokol utvrđuje financijska i tehnička pravila koja omogućuju Alžiru sudjelovati u nekim programima Unije. Ti programi imaju za cilj pomoći javnom sektoru i upravljanju, razmjeni tehničke pomoći i znanja kako bi se unaprijedili svekoliki odnosi, smanjile administrativne barijere, te kako bi se olakšao promet roba i usluga boljim poznavanjem međusobnih procedura. Ne manje važno, sudjelovanje Alžira u programima Unije pridonosi i provedbi projekata pomoći naporima koji podržavaju poštivanje prava djece, žena i zaštitu okoliša te veću ulogu civilnog društva, kao i bolju kulturnu suradnju i promicanje mladih talenata.
                  

                     Zbog svega navedenoga podržala sam ovu Preporuku Europskog parlamenta.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Na istoku i jugu Europske Unije nalazi se šesnaest zemalja čija nadanja i budućnost imaju izravan utjecaj i na nas. U okviru Europske susjedske politike (ESP) postupno otvaranje određenih programa i agencija Europske unije za sudjelovanje partnerskih zemalja ESP-a jedna je od brojnih mjera za promicanje reformi, modernizacije i tranzicije u susjednim zemljama Europske unije. Potrebno je s Alžirom, površinski najvećom zemljom u Africi, bogatom resursima i stanovništvom, koje broji 40 milijuna, kontinuirano razvijati odnose na svim poljima, od energije i obrazovanja, do transporta i sigurnosti.
                  

                     Od svojeg začetka 2004. godine naša je susjedska politika promovirala veći broj važnih inicijativa, posebno po pitanju trgovine i gospodarstva te time potaknula stvaranje još čvršćih odnosa EU-a i njenih susjeda. Partnerstvo s našim susjedstvom donosi dakle velike koristi za obje strane, to je neosporivo. Održiv gospodarski razvoj i stvaranje radnih mjesta, uz sveopći rast u poštivanju vladavine prava i ljudskih prava u partnerskim zemljama nužno je poticati.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – A presente recomendação visa aprovar a celebração de um protocolo ao Acordo Euro-Mediterrânico, estabelecendo um conjunto de princípios gerais que estabelecem a participação da Argélia em programas da União.
                  

                     Os programas que constam do protocolo dizem respeito a cooperação económica, financeira e técnica, que permitirá à Argélia aceder a assistência fornecida pela União através dos seus programas.
                  

                     A Argélia poderá participar nos programas da União abertos à sua participação e deverá contribuir para o orçamento da União nos programas específicos em que participará.
                  

                     Apesar de integrado no Acordo Euro-Mediterrânico que abre portas para acordos de livre comércio, não é um acordo desta natureza que está implicado na celebração deste Acordo-Quadro, antes um instrumento de que a Argélia poderá beneficiar no seu desenvolvimento.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Hlasoval jsem pro rámcovou dohodu mezi EU a Alžírskem o obecných zásadách účasti Alžírska na programech Unie. Rámcová dohoda stanovuje finanční a technická pravidla, která Alžírsku umožní účastnit se některých programů Unie. Alžírsko je důležitý partner EU v oblasti severní Afriky, který hraje důležitou roli při stabilizaci situace severní Afriky a boje proti terorismu. Tato rámcová dohoda představuje další krok v prohlubování vztahů mezi EU a Alžírskem. Je v nejvyšším zájmu Evropy a její bezpečnosti a stability s touto zemí i nadále úzce spolupracovat.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Stosunki między Algierią i UE oparte są na układzie o stowarzyszeniu podpisanym w ramach partnerstwa euro-śródziemnomorskiego w roku 2005. Obejmują one politykę, gospodarkę, handel, współpracę techniczną i finansową oraz pomoc humanitarną. W ramach umowy stowarzyszeniowej ma miejsce współpraca gospodarcza, za pomocą kilku mechanizmów, z udziałem obu stron.
                  

                     UE finansuje również szereg programów mających na celu wspieranie wysiłków Algierii w różnych dziedzinach gospodarki. Pierwsza ocena tego, jak działa układ stowarzyszeniowy, została przeprowadzona w roku 2009. Procedura drugiej oceny jest obecnie w toku. W 2014 roku w formie odrębnej umowy ustalono również ogólne zasady udziału Algierii w programach unijnych. Niniejszym poparłem porozumienie ramowe dotyczące stosunków między UE a Algierią oraz jej udział w programach unijnych.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Depuis 2013, l'Algérie participe à la politique européenne de voisinage de l'UE. Dans ce cadre, ce partenaire d'Afrique du Nord peut accéder à certains programmes européens. J'ai voté en faveur de l'accès du pays à ces programmes qui permettent de dynamiser nos relations politiques et économiques.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – A política europeia de vizinhança tem como objetivo partilhar os benefícios da União Europeia com os países vizinhos, contribuindo assim para o reforço da estabilidade, da segurança e do bem-estar dentro e fora da União.
                  

                     Neste âmbito, o presente texto refere-se ao protocolo negociado entre a Argélia e a UE, que visa a participação deste país em certos programas comunitários.
                  

                     Porque a União Europeia não se pode fechar ao mundo que a rodeia, e porque a proximidade geográfica da Argélia com o espaço europeu justifica a criação de sinergias com este Estado, aprovo o presente relatório.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this consent procedure. So long as the UK continues to contribute to the EU central budget we will continue to oppose any legislation that would waste the money of the EU taxpayer. We do not support the transfer of EU money overseas or the continued development of an EU foreign policy through the European Neighbourhood. As this only sets out general principles the budgetary impact and value for money of British contributions is unknown.

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Como parte da Política Europeia de Vizinhança (PEV), a abertura progressiva de certos programas e agências da União à participação de países parceiros da PEV representa uma das muitas medidas para promover a reforma, a modernização e a transição democrática nos países vizinhos da União Europeia. Este acordo com a Argélia é um exemplo disso mesmo.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – La apertura gradual de determinados programas y agencias de la Unión a la participación de los países socios de la Política Europea de Vecindad (PEV), representa una de las muchas medidas para promover la reforma, la modernización y la transición de los países vecinos de la Unión Europea.
                  

                     El protocolo que se va a negociar contiene un Acuerdo marco sobre los principios generales de la participación de Argelia en los programas. Argelia ha expresado ya su interés en participar en los programas abiertos a los países socios. Además, Argelia es un socio fundamental y muy importante de la Unión.
                  

                     Por ello he votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – Hier, le Parlement européen a approuvé l'accord-cadre UE/Algérie qui autorise la participation de l'Algérie aux programmes de l'Union et en détermine les conditions. Cet accord, signé conjointement à Bruxelles le 4 juin 2015, prend la forme d'un protocole annexé à l'accord euro-méditerranéen d'association CE/Algérie (en vigueur depuis 2005). Le feu vert du Parlement permettra ainsi à l'Algérie de prendre part à vingt programmes de l'UE comme COSME (PME), Horizon 2020 (recherche) ou Europe créative (culture et médias).
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį susitarimą, kuriuo nustatomi Alžyro Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai. Šis susitarimas yra tęstinė Europos kaimynystės politikos dalis, kuri pagrįsta abipusės naudos principu. Viena vertus, Europos Sąjunga atveria galimybes Alžyrui palaipsniui dalyvauti ES programose, kita vertus – tai daroma tik įgyvendinant reformas šalies viduje ir tokiu būdu užtikrinant saugią kaimynystę.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A abertura gradual de alguns programas e agências da União Europeia (UE) à participação de países integrantes na Política Europeia de Vizinhança (PEV) constitui uma das muitas medidas de promoção da UE no apoio às reformas, modernização e processos de transição democrática nas suas regiões vizinhas.
                  

                     Em 2007, o Conselho Europeu deu instruções à Comissão Europeia para negociar Acordos com países vizinhos da UE, dos quais a Argélia fazia parte.
                  

                     O Protocolo do Acordo Euro-Mediterrânico estabelecido entre a UE e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Argelina Democrática e Popular, por outro, contém princípios gerais da participação da Argélia nos programas da UE, que requerem a adoção de regras financeiras e técnicas para a sua integração.
                  

                     Estes programas estabelecerão medidas económicas, financeiras e técnicas de cooperação, com vista a facilitar a assistência, sobretudo financeira, à Argélia.
                  

                     Votei a favor deste relatório de aprovação do protocolo celebrado entre a UE e a Argélia, tendo em conta que se encontram cumpridos todos os critérios legais e regulamentares inerentes a esta decisão.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport pour lequel je suis rapporteur fictif pour le PPE et qui donne l'approbation du Parlement européen et invite le Conseil à approuver le protocole à l'accord euro-méditerranéen établissant une association entre la Communauté européenne et ses États membres, d'une part, et l'Algérie, d'autre part, concernant un accord-cadre entre l'UE et l'Algérie relatif aux principes généraux de la participation de ce pays aux programmes européens, au nom de l'Union.
                  

                     Dans le cadre de la politique européenne de voisinage (PEV), l'ouverture progressive de certains programmes et agences de l'Union aux pays partenaires de la PEV constitue l'une des nombreuses mesures destinées à promouvoir la réforme, la modernisation et la transition dans les pays voisins de l'Union.
                  

                     L'objectif du protocole est de définir les règles financières et techniques permettant à l'Algérie de participer à certains programmes de l'Union. Il s'agit ainsi de renforcer la coopération économique, financière et technique qui permet l'accès à l'assistance, notamment financière, devant être apportée par l'Union au titre des programmes européens.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – I voted against this as I do not wish for the EU to get involved in foreign affairs.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this protocol, the objective is to lay down the financial and technical rules enabling Algeria to participate in certain Union programmes. This is a technical report, which contains standard clauses that are intended to be applied to all European Neighbourhood Policy partner countries with which such protocols are concluded.

Branislav Škripek (ECR),
písomne. – Hlasoval som za toto uznesenie. Alžírsko je dôležitou krajinou pre dosiahnutie cieľa obmedziť migráciu cez centrálne Stredozemie, ktoré je teraz hlavnou migračnou trasou. V rámcovej zmluve o partnerstve s tretími krajinami prijatej v júni tohto roku bolo Alžírsko identifikované ako jedna zo 16 ‘prioritných’ krajín, s ktorými chce Európska komisia uzatvoriť zmluvy. EÚ chce spolupracovať s Alžírskom pri prevencii migrácie a prijímaní deportovaných. Zároveň chce EÚ poskytnúť Alžírsku rôznu pomoc, ako rozvojovú pomoc a obchod s ňou, a podieľanie sa na jej programoch. Už v roku 2013 Alžírsko prejavilo záujem podieľať sa na širokej škále programov otvorených pre partnerské krajiny EÚ.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Uzatvorenie rámcovej dohody medzi EÚ a Alžírskom som podporila, keďže ma teší záujem Alžírska zúčastňovať sa na programoch Únie. Podobné rámcové dohody má EÚ uzatvorené s viacerými susediacimi krajinami. Alžírsko sa touto rámcovou dohodou pridáva k tzv. európskej susedskej politike. Postupne sa mu tak bude otvárať priestor na spoluprácu s členskými krajinami Únie prostredníctvom európskych programov a agentúr. Pre krajiny európskeho susedstva táto politika predstavuje jeden z nástrojov, ktorý im umožňuje zavádzať do svojej spoločnosti reformy a modernizovať krajinu. Protokol, ktorý sme s Alžírskom schválili, obsahuje všeobecné princípy, na základe ktorých sa bude riadiť zúčastňovanie sa Alžírska na úniových programoch. Keďže ide o protokol obsahujúci štandardné klauzuly, ktoré sú už používané aj v ostatných podobných rámcových dohodách, jeho implementácia by mala mať hladký priebeh. Táto horizontálna dohoda, ktorá prináša ekonomickú, finančnú a technickú spoluprácu, by mala Alžírsko postupne sprístupniť európskych občanom. Vzájomná výmena, ktorá má takto potenciál vzniknúť, bude určite prospešná pre obe strany.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Pre bezpečnosť Európy je kľúčové, aby bol región severnej Afriky ekonomicky a politicky stabilizovaný. Vďaka pomoci Európskej únie sa po nepokojoch podarilo stabilizovať Maroko. Teraz ponúkame rovnakú pomoc Alžírsku, ktoré je pre nás tiež významným partnerom pri diverzifikácii zdrojov energií.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Die Entschließung des EU-Parlaments zu dem Entwurf eines Beschlusses des Rates über den Abschluss eines Protokolls zum Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen der Europäischen Gemeinschaft und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Demokratischen Volksrepublik Algerien andererseits über ein Rahmenabkommen zwischen der Europäischen Union und der Demokratischen Volksrepublik Algerien über die allgemeinen Grundsätze für die Teilnahme der Demokratischen Volksrepublik Algerien an den Programmen der Union habe ich abgelehnt.
                  

                     Die EU sollte in ihrem derzeitigen Zustand keine Außenpolitik betreiben, sich nicht mit nordafrikanischen Staaten assoziieren und auch nicht die Grundlage dafür legen, dass andere Staaten an ihren Programmen teilnehmen können.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Odbor za vanjske poslove usvojio je prijedlog odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Alžirske Republike, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžirske Republike o općim načelima sudjelovanja Alžirske Republike u programima Unije. Cilj je utvrditi financijska i tehnička pravila koja Alžiru omogućuju sudjelovanje u određenim programima Unije.
                  

                     Horizontalni okvir uspostavljen Protokolom predstavlja mjeru gospodarske, financijske i tehničke suradnje te omogućuje primanje pomoći, osobito financijske pomoći, koju će Europska unija pružiti u skladu s programima. Ovaj se okvir primjenjuje samo na one programe Unije za koje je u relevantnim osnivačkim pravnim aktima predviđena mogućnost sudjelovanja Alžira.
                  

                     Potpisivanje i privremena primjena Protokola, stoga, ne podrazumijevaju izvršavanje ovlasti na temelju raznih sektorskih politika koje se programima ostvaruju, a koje se izvršavaju pri uspostavi programa. Podržavam ovo Izvješće jer smatram da je ovo jedna od brojnih mjera za promicanje reformi, modernizacije i tranzicije u susjednim zemljama Europske unije.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za priporočilo o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med EU ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o splošnih načelih za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v programih Unije.
                  

                     Podpiram sodelovanje med Evropsko unijo in državami v soseščini EU, ki bo po mojem mnenju prispevalo k spodbujanju reform, modernizacije in tranzicije v državah. Sodelovanje Alžirije v nekaterih programih Unije bo tako pripomoglo k modernizaciji same države na vseh področjih. Še posebej, ko govorimo o programih, ki omogočajo dostop do finančne pomoči.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Τον Φεβρουάριο του 2013 η Αλγερία επέδειξε ενδιαφέρον να συμμετάσχει στα γενικά προγράμματα της ΕΕ τα οποία είναι ανοικτά στις χώρες εταίρους της πολιτικής της Ευρωπαϊκής Γειτονίας. Ως ΑΚΕΛ έχουμε έντονους προβληματισμούς για τις εν λόγω συμφωνίες, καθώς μέσω αυτών η ΕΕ επιβάλλει οικονομικές υποχρεώσεις στα κράτη επιβάλλοντας σχέσεις εξάρτησης στο πλαίσιο πάντοτε των νεοφιλελεύθερων πολιτικών. Για αυτούς τους λόγους τηρήσαμε αποχή.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Πρέπει να επιδιώκονται συμφωνίες μεταξύ της ΕΕ και τρίτων χωρών οι οποίες να προωθούν την ανάπτυξη των κρατών μελών της Ευρωπαϊκής Ένωσης, χωρίς όμως να θίγονται τα εθνικά και οικονομικά τους συμφέροντα.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam, hogy a Tanács előterjesztése alapján az Európai Parlament adja meg hozzájárulását az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Algériai Köztársaság között az Euromediterrán Együttműködés keretében fennálló egyezményhez fűzött jegyzőkönyvvel létrejövő keretmegállapodáshoz, amely lehetővé teszi, illetve az alapelvek szintjén szabályozza Algéria részvételét az Európai Unió által működtetett különböző programokban. Figyelembe vettem, hogy ezzel nemcsak a Lisszaboni Szerződés létrejötte nyomán szükséges jogi adaptációnak teszünk eleget, hanem elősegíthetjük, hogy az algériai gazdaság és társadalom az ország fejlődése és demokratizálódása érdekében jobban hasznosítsa az EuroMed keretében kínálkozó együttműködési lehetőségeket az Unióval és tagállamaival. A Maghreb-országok és az EU egész földközi-tengeri szomszédságának jelenlegi bizonytalan politikai helyzetében az ilyen jellegű kapcsolatok szorosabbra fűzését hasznosnak tartom a térség stabilitása és az EU biztonsága szempontjából is.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Uniunea Europeană susține cooperarea cu țările din nordul Africii, o zonă foarte importantă din vecinătatea sa sudică. Algeria este una dintre țările acestei regiuni, care poate juca un rol semnificativ în actualele condiții, atât în zona Mediteranei cât și în Orientul Mijlociu extins. Prin intermediul Politicii de Vecinătate, UE a sprijinit o relație apropiată cu această țară, care a înregistrat progrese importante în domeniul respectării standardelor democratice și a drepturilor omului, deși mai are destule probleme de rezolvat la nivel intern. Totuși, în contextul situației volatile din Libia și al crizei migranților la nivelul UE, realizarea unui parteneriat extins cu Algeria, care este deja un partener economic important al Uniunii, în special în domeniul energetic, ar constitui un avantaj important. Un prim pas în această direcție este semnarea acordului cadru pentru a permite statului algerian accesul la programele Uniunii. Acest lucru ar încuraja progresul reformelor democratice în Algeria, ar fi benefic pentru cetățenii algerieni și ar determina inclusiv o reducere a imigrației ilegale către statele membre UE pe ruta algeriană. În aceste condiții, consider că este vorba despre un pas înainte important, care ține seama de interesele imediate ale Uniunii. Din aceste motive susțin adoptarea acestei recomandări.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur du projet de décision du Conseil relative à la conclusion du protocole à l'accord euro-méditerranéen établissant une association entre la Communauté européenne et ses États membres, d'une part, et la République algérienne démocratique et populaire, d'autre part, en ce qui concerne un accord-cadre entre l'Union européenne et la République algérienne démocratique et populaire relatif aux principes généraux de la participation de la République algérienne démocratique et populaire aux programmes de l'Union. La proposition de monsieur Panzeri est de qualité.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The EU-Algeria Framework Agreement on the general principles for the participation of Algeria in Union programmes is a tool to strengthen the relationship between the EU and Algeria in areas including politics, the economy, trade, cooperation and humanitarian aid. I voted in favour of the report on the Association between the EU and Algeria, as Algeria represents a key strategic and economic partner for the EU and both parties will stand to largely benefit from closer and more comprehensive ties.

Ivica Tolić (PPE),
napisan. – Okvirni sporazum između EU-a i Alžira o općim načelima sudjelovanja Alžira u programima Unije
                  

                     Pier Antonio Panzeri (A8-0367/2016)
                  

                     Podržavam Prijedlog rezolucije o okvirnom sporazumu između EU-a i Alžira o općim načelima sudjelovanja Alžira u programima Unije. Navedeni prijedlog je u skladu s člankom 218. (6) Ugovora o funkcioniranju Europske unije gdje je dana suglasnost za sklapanje protokola. Još je 2007. godine Vijeće izdalo smjernice za sporazume s nizom ENP zemalja, a Alžir je u veljači 2013. godine izrazio svoju otvorenost prema Europskoj politici susjedstva. Mišljenja sam da postizanje okvirnog sporazuma predstavlja strateški interes Europske unije te da je potrebno utvrditi opća načela kojima će se Unija rukovoditi pri uključivanju Alžira u programe Unije.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Podržala sam sklapanje Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske unije i Alžira o okvirnom sporazumu između Europske unije i Alžira kojim se utvrđuju financijska i tehnička pravila koja Alžiru omogućuju sudjelovanje u određenim programima Europske unije. Na taj će se način definirat mjere gospodarske, financijske i tehničke suradnje te će se omogućiti pružanje humanitarne pomoći Europske unije Alžiru u skladu s predviđenim programima.
                  

                     Držim da je sklapanje ovog protokola dobar korak prema poboljšavanju odnosa Europske unije i Alžira te da će ta suradnja utjecati na daljnji napredak Alžira i provođenje prijeko potrebnih reformi. Sklapanje sporazuma s Alžirom također je jedna od brojnih mjera za promicanje modernizacije i tranzicije u susjednim zemljama Europske unije u okviru Europske politike susjedstva.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Osnutek zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o splošnih načelih za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v programih Unije sem podprla.
                  

                     V sklopu evropske sosedske politike (ENP-european neighbourhood policy) je postopno odpiranje nekaterih programov in agencij Unije za sodelovanje partnerskih držav eno izmed orodij za spodbujanje reform, modernizacijo in tranzicijo. Alžirija je leta 2013 pokazala interes za sodelovanje v širokem spektru programov, odpreti se partnerskim državam evropske sosedske politike.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Dans ce rapport le Parlement européen se permet de statuer sur la manière dont l'Algérie doit participer financièrement aux programmes de l'Union européenne. L'ingérence est totale, c'est à l'Algérie et à elle seule de décider si oui ou non elle souhaite participer aux programmes de l'Union européenne, et de décider de la manière dont-elle souhaite intervenir avec son argent et celui de ses citoyens. L'Union européenne ne peut pas se substituer aux États dans les relations internationales avec leur argent de surcroît. J'ai voté contre.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – W mojej ocenie dotychczasowe stosunki są wystarczające i dają Algierii możliwość korzystania z dogodnej współpracy gospodarczej z UE. Byłem więc przeciwny wyrażeniu zgody na nową umowę.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A javaslat szerint az Európai Parlament egyetért a jegyzőkönyv megkötésével és utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. Voksommal az S&D álláspontját követtem.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución por la que se establece la posible participación de Argelia en programas de colaboración entre la Unión y países vecinos. Los programas en cuestión habrán de acordarse caso por caso. He considerado que debía aceptar la resolución, por tratarse de una solicitud del Gobierno argelino y no determinar en principio la naturaleza de los programas.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. — I voted in favour of giving my consent for the EU-Algeria Framework Agreement to allow Algeria to participate in the Union programmes.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the recommendation on the draft Council decision on the conclusion of the Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an Association between the European Community and its Member States, of the one part, and the People's Democratic Republic of Algeria, of the other part, on a Framework Agreement between the European Union and the People's Democratic Republic of Algeria on the general principles for the participation of the People's Democratic Republic of Algeria in Union programmes. As part of the European Neighbourhood Policy (ENP), the gradual opening-up of certain Union programmes and agencies to the participation of ENP partner countries represents one of many measures to promote reform, modernisation and transition in the European Union's neighbourhood. The objective of the Protocol is to lay down the financial and technical rules enabling Algeria to participate in certain Union programmes. I voted in favour because I believe that the horizontal framework established by the Protocol constitutes an economic, financial and technical cooperation measure which gives Algeria access to assistance, in particular financial assistance, to be provided by the Union pursuant to the Union programmes.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Como parte de la Política Europea de Vecindad (ENP, por sus siglas en inglés), la apertura gradual de ciertos programas europeos a la participación de países que entran en el área de influencia de la Unión, representa una de las muchas medidas empleadas eficazmente para promover reformas, modernización y transición en nuestro entorno inmediato. En 2007 se comenzaron a negociar acuerdos marco con un buen número de países vecinos, entre ellos Argelia. Más tarde, en 2013, Argelia expresó interés en participar de una amplia serie de programas de la ENP. Queriendo contribuir a que las herramientas comunitarias posibiliten el avance y desarrollo de sociedades terceras en regiones tan importantes para la estabilidad y la seguridad europea como el norte de África, he votado a favor de este texto.
                  

Ángela Vallina (GUE/NGL),
por escrito. – Argelia y la Unión participan de un Acuerdo Euromediterráneo desde el año 2005. En 2013, Argelia expresó su interés en ampliar su participación en los programas a los que tendría consecuentemente acceso, dentro del marco de la política europea de vecindad. El informe de hoy abre la puerta a que esa participación se haga efectiva, en los términos negociados libremente por Argelia y la Comisión Europea. Es por ello que he votado a favor.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – La nouvelle Politique européenne de voisinage (PEV) à l'égard ‘d'un voisinage en mutation’ a théoriquement été conçue pour apporter une aide accrue aux partenaires qui s'emploient à approfondir et mieux garantir démocratie, État de droit et droits de l'Homme.
                  

                     Le niveau d'aide de l'UE aux partenaires doit évoluer en fonction des progrès accomplis en matière de ‘réformes politiques et d'approfondissement de la démocratie’.
                  

                     L'Algérie a fait le choix de rejoindre la PEV et ce protocole en découle tant pour l'accord euro-méditerranéen que pour l'accès aux programmes européens stricto sensu.
                  

                     Il est donc difficile de juger de sa pertinence tant du point de vue de l'UE que de celui de l'Algérie.
                  

                     J'ai néanmoins voté pour en considérant qu'il s'agissait d'un accord strictement technique.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A presente recomendação estabelece um conjunto de princípios gerais visando a participação da Argélia em programas da União. A Argélia já faz parte do Acordo UE Mediterrânico desde 2005 e veio agora pedir à União Europeia para fazer parte de programas da União.
                  

                     Os programas que constam do protocolo dizem respeito a cooperação económica, financeira e técnica, que permitirá à Argélia aceder a assistência e em particular assistência financeira que será fornecida pela União através dos seus programas. A Argélia poderá participar nos programas da União abertos à sua participação e deverá contribuir para o orçamento da União nos programas específicos em que a Argélia participará. Os termos específicos do protocolo serão determinados num Memorando de Entendimento entre a Comissão Europeia e as autoridades argelinas.
                  

                     Trata-se de um pedido da Argélia. Mantendo dúvidas sobre a natureza e implicações destes acordos, prevalece acima de tudo a vontade soberana da Argélia e do seu governo.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Es handelt sich hierbei um einen Beschluss des Rates über den Abschluss eines Protokolls zum Europa-Mittelmeer-Abkommen zur Gründung einer Assoziation bezüglich eines Rahmenabkommens zwischen der Europäischen Union und Algerien. Durch die Abkommen soll ein freier Handelsverkehr gemäß den WTO-Regeln hergestellt werden, wobei für den Zollabbau der Partner für gewerbliche Waren eine Übergangsfrist von bis zu 12 Jahren vorgesehen ist. Diese Abkommen, welche bereits Bestimmungen zur Liberalisierung des Handels mit Waren beinhalten, werden ergänzt durch eine Reihe von zusätzlichen Verhandlungen zur weiteren Liberalisierung des Handels mit Agrarwaren, Dienstleistungen und Investitionen und zur Etablierung eines Streitbelegungsverfahrens für Handelsfragen. Da dieses Rahmenabkommen, welches durch EU-Direktinvestitionen finanziert wird, zu einer weitgehenden Marktöffnung zwischen Algerien und den Mitgliedstaaten der EU und der Öffnung Algeriens zu EU-Programmen führt, ist meiner Meinung nach dieser Bericht abzulehnen.
                  

Jarosław Wałęsa (PPE),
na piśmie. – Umowa stowarzyszeniowa pomiędzy UE a Algierią została zawarta w 2005 r. jako element partnerstwa eurośródziemnomorskiego będącego południowym wymiarem europejskiej polityki sąsiedztwa. Dzięki tej właśnie umowie szacowana unijna pomoc dla Algierii w ramach Europejskiego Instrumentu Sąsiedztwa w latach 2014-2020 wyniesie pomiędzy 221, a 270 milionów euro. Środki te kierowane są na programy unijne opierające się na następujących filarach: reformie systemu sprawiedliwości i zwiększaniu udziału obywateli w sprawy publiczne, ekonomicznym oraz reformie rynku pracy.
                  

                     Przede wszystkim jednak pierwszy filar Unia powinna potraktować jako priorytet mając na uwadze to, iż już tzw. arabska wiosna świadczyła o jednoznacznym sprzeciwie obywateli wobec autorytarnych przywódców sprawujących władzę w państwach regionu. W związku z tym kluczowe jest, aby w ramach aktualnej umowy UE skupiła się na wspieraniu demokracji w Algierii, ponieważ w długiej perspektywie czasu kraje demokratyczne okazują się po prostu krajami stabilniejszymi. Należy bowiem pamiętać, że pokłosiem właśnie protestów społecznych z arabskiej wiosny są obecne wojny domowe w Libii i Syrii. Biorąc pod uwagę owe konflikty mające miejsce w naszym bliskim sąsiedztwie, kluczowe dla bezpieczeństwa Unii jest, aby Algieria stopniowo się demokratyzowała i pozostała stabilna. W związku z powyższym w tym głosowaniu wyraziłem swoje poparcie dla niniejszego zalecenia.
                  

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Podporila som daný legislatívny návrh na uzavretie Euro-stredomorskej dohody medzi EÚ a Alžírskom. Alžírsko je významným regionálnym aktérom, obzvlášť vo výrobe energií. I preto je v záujme Únie a jej členských štátov podporovať hlbšiu vzájomnú spoluprácu prostredníctvom rôznych programov, sústreďujúcich sa na politické a sociálno-ekonomické reformy a boj proti korupcii. Táto dohoda je súčasťou širšej európskej susedskej politiky (ESP). Už v roku 2007 Rada vydala nariadenie Komisii vyjednať právny rámec dohôd s krajinami ESP vrátane Alžírska. Následne vo februári 2013 Alžírsko vyjadrilo záujem aktívne sa podieľať na širokej škále programov určených pre tieto krajiny. Alžírsko sa teraz pripojí k väčšine južných partnerov, ktorí obdobné dohody s EÚ už podpísali. Tým dôjde k posilneniu spolupráce a rozvoju demokratickej spoločnosti, ako i k podpore hospodárskej integrácie a vzdelávania.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Podporuji předloženou rámcovou dohodu o účasti Alžírska na programech EU. Je potřeba, aby africké země posílily svoji konkurenceschopnost, zdokonalily podnikatelské prostřední, ale i politickou kulturu v zemi. Evropská unie je navíc hlavním obchodním partnerem Alžírska, a proto by mělo Alžírsko mít možnost participovat na programech EU. Jsem přesvědčen, že tato dohoda pomůže zlepšit jednak ekonomickou, ale i politickou situaci v Alžírsku.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Odporúčanie k návrhu na uzavretie protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej som podporila. Tento protokol sa týka všeobecných zásad účasti Alžírska na programoch Únie, pričom zásady sa týkali najmä technických a finančných podmienok účasti Alžírska na týchto programoch. Myslím si, že účasť Alžírska na programoch Európskej únie pomôže tejto krajine v realizácii demokratických reforiem a celkovej modernizácii. A keďže toto všetko je cieľom Európskej susedskej politiky, nemala som voči uzavretiu protokolu žiadne výhrady.
                  

Željana Zovko (PPE),
napisan. – Podržavam nastojanje, s jedne strane Alžirske Demokratske Republike da se priključi programima Europske unije, a s druge strane svakako i same Europske unije koja joj je to i omogućila. Radi se, dakle, o preporuci Piera Antonia Panzerija. Razumljivo je da je dio Europske politike susjedstva postepeno otvaranje programa EU-a i agencija mogućim sudjelovanjem ENP-zemljama partnerima s ciljem da se promovira i osigura reforma, modernizacija i tranzicija u susjedstvu Europske unije.
                  

                     Budući da je Alžir odavno pokazao, već 2013. godine, interes sudjelovanja u programima Europske unije, počeli su dogovori.
                  

                     Nakon odobrenja samog protokola Europske unije, daljnji ciljevi su bili osigurati financijsku pomoć, ali i postaviti tehnička i financijska pravila.
                  

                     Alžir se odlučio na važan potez. Mogli bismo zaključiti kako je ovo jedan mali, ali važni korak u odnosu kako sa samom Europskom unijom, tako i njezinim državama članicama.
                  

                     Pristupanjem programima Unije, Alžir će napredovati, kako financijski, tako i politički i diplomatski. Na ovaj način mu se lagano otvaraju mnoga vrata.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za Priporočilo o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o splošnih načelih za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v programih Unije.
                  

                     Odobritev sklenitve protokola podpiram, saj gre za nadaljevanje izvajanja evropske sosedske politike. Ta politika obsega politično usklajevanje in tesnejše gospodarsko povezovanje, večjo mobilnost in medosebne stike. Spodbujanje trajnostne demokracije in vključujoč gospodarski razvoj preprečuje nastanek ločnic med EU in njenimi sosedami ter krepi blaginjo, stabilnost in varnost za vse.
                  
6.2.   North-East Atlantic: deep-sea stocks and fishing in international waters (A8-0369/2016 - Isabelle Thomas)

Dichiarazioni di voto orali


Anja Hazekamp (GUE/NGL). – De zeeën zijn groot en de oceanen zijn diep. Maar de bodem is bereikt. Er leven naar schatting tien miljoen soorten planten en dieren in onze oceanen en veel van deze soorten zijn nog niet eens ontdekt. Ze leven vlak op of vlak boven de zeebodem, in de diepzee. Deze diepzee begint al bij 200 meter en bevat prachtige koraalriffen. Sommige zijn meer dan 35 meter hoog. De oudste zijn zo'n 8500 jaar oud en er leven vissen die zonder menselijk ingrijpen wel 150 jaar oud kunnen worden. En deze prachtige vissen worden vermalen tot goedkoop veevoer en visolie.
                  

                     Waar halen wij het recht vandaan om deze unieke soorten in één klap weg te vagen uit dit unieke ecosysteem met monsterlijk grote sleepnetten? Dat is geen visserij, dat is oceaanvandalisme! En internationale wateren kennen nauwelijks regels. De vissen zijn er vogelvrij verklaard en met moeite ligt er nu, na jarenlange discussies, een halfslachtig plan om deze ecocide tegen te gaan. Maar opnieuw weegt het recht van de sterkste zwaarder dan het belang van de zwakste. Europa vindt haar zwaar gesubsidieerde vissersschepen belangrijker dan de bescherming van kwetsbare ecosystemen en tegen alle wetenschappelijke adviezen in worden met dit voorstel sleepnetten ook lager of tot 800 meter diepte toegestaan. Alleen de allerdiepste zeebodems worden ietsje beter beschermd en dat is een doekje voor het bloeden.
                  

                     Het is met pijn in mijn hart dat ik voor dit voorstel zal stemmen omdat zonder dit plan de zeebodem helemaal aan de vandalen van de diepzeevisserij is overgeleverd. Voorts ben ik van mening dat de Europese landbouw- en visserijsubsidies moeten worden afgeschaft.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL). – Mr President, there is a multiple award-winning documentary by Richard O'Donnell called Atlantic that has been described as a wake-up call, as chilling as a bucket of ice-cold sea water over the head. Filmed through the eyes of small fishing communities in three countries, Ireland, Norway and Canada, it addresses exactly this issue, deep-sea stocks and fishing in international waters.
Every Member of this House should make it their business to learn of the situation with regard to Irish fishing waters from which much of that stock has been taken. Would the French government gift 75% of its wine production to the EU? Would the Netherlands gift 75% of its agricultural production? I doubt it. In 1973, when Ireland joined the EU, that is exactly what the Irish Government did. It gifted 75% of our stocks to the EU. And here is the rub. Ireland has never been credited for this value, estimated by Dr Karen Devine to be worth in excess of 200 billion from 1973 to 2012. As one of the fishermen said in the film, there is something wrong here. He could have said more. There is something really wrong here and it has got to change: otherwise we have got to get out of this rotten Union.

Daniel Hannan (ECR). – Mr President, of course comrade Flanagan is exactly right, both about the problem and the possible solution – as the United Kingdom is about to demonstrate – which makes me wonder why we are pushing through plans for the revision of the CFP in the North Sea when the area covered by it territorially is about to shrink by around half. Of course, when the United Kingdom resumes control of its maritime resources out to 200 miles of the median line, we will want in a phased way –with the agreement of our European partners – to move to a system of national control. We should not behave precipitately, but we can at least take back control in the way that Norway, Iceland and other countries that have pursued successful conservation take for granted. You will find that, instead of being constantly bickering tenants, we will become good and responsible neighbours.

Steven Woolfe (NI). – Mr President, I seem to be following three in agreement, as Mr Flanagan, Mr Hannan and I all agree that it is best for the people of Britain and our fishing industries to leave the European Union, which has just taken our stocks, taken our jobs and in effect taken our income. And as Mr Hannan has said, and Mr Flanagan has repeated, one of the important parts of leaving the European Union in our referendum was that we could take control of our laws, take control of our borders, take control of our trade, but more importantly take control of our fishing industries. Go back to our 200-mile limit. Create jobs once more on the coastlines that desperately need it. Create income for our nation once more and ensure that in our new Brexit future at this Christmas we have a star above our people who have a fishing industry that becomes alive. And that is why we should continue to champion taking control of all our fisheries from this Union.

Seán Kelly (PPE). – Mr President, I welcome this report in light of the specific and crucial regulation and that it clarifies in the sphere of fishing international waters. From an Irish perspective, I can appreciate that the advancement of the economic viability of the fishing sector has a profound effect on the livelihoods of fishing communities across the EU. Moreover, it is increasingly important that we identify species and ecosystems that are vulnerable to over-exploitation, thus establishing and clarifying a sustainable level of fishing for all Member States.
Regular assessment, reinforcement of current and future sanctions, and promotion of greater transparency do prove vital to safeguarding of deep-sea stocks and regulation of fishing activities in the EU. I also urge colleagues, like my colleague Mr Flanagan, to look at the film The Atlantic, a wonderful production, but I would not draw the same conclusions. I do not think that we should be leaving the European Union, but I will let Members look at it and then come to their own conclusions because there are very important messages in it.

Dichiarazioni di voto scritte


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Nonostante sia molto tempo che si discute di acque profonde (deep sea), si è arrivati al voto soltanto ora. Il dossier propone di abbassare il limite entro il quale si può praticare la pesca a strascico, intensificare i controlli a bordo delle navi e aumentare la regolamentazione in materia di trasparenza. È molto importante che le istituzioni si impegnino per proteggere e preservare i nostri mari, ho quindi votato negativamente all'emendamento di rigetto.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – He votado a favor de esta Recomendación para la segunda lectura ya que garantiza, en la mayor medida posible, la explotación sostenible de las poblaciones de aguas profundas, reduciendo al mismo tiempo el impacto medioambiental de estas pesquerías. El acuerdo alcanzado mantiene la prohibición del arrastre más allá de los 800 metros sólo para aguas comunitarias, aspecto importante para garantizar una igualdad de oportunidades para los pescadores comunitarios en aguas exteriores.
                  

                     Por otro lado, uno de los aspectos más polémicos de este dossier, la cobertura de observadores a bordo, se ha resuelto gracias a que el Parlamento Europeo ha rebajado su petición del 100 % al 20 % para buques que se dirijan a especies profundas, tanto en aguas comunitarias como en aguas de NEAFC (Comisión de pesca del Noreste Atlántico), incluyendo flexibilidades a la hora de gestionar esta cobertura.
                  

                     Las pesquerías de aguas profundas en el Atlántico Nororiental están dominadas, en parte, por las flotas costeras tradicionales (Portugal) y, en parte, por grandes arrastreros itinerantes (Francia, España). Aunque en su conjunto representan aproximadamente el 1 % de los desembarques procedentes del Atlántico Nororiental, la viabilidad económica de determinadas comunidades pesqueras depende en cierta medida de estas pesquerías.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. — Voto en contra de la enmienda de rechazo a la posición del Consejo en primera lectura, porque considero positivo que se congele la huella de pesca en aguas profundas y se estipulen sanciones específicas para los buques que incumplan la normativa. Los equipos negociadores del Parlamento y del Consejo llegaron a un acuerdo sobre la propuesta de la Comisión el 30 de junio de 2016, estableciendo un límite de profundidad de 800 metros para la pesca de arrastre, con la que se pretende garantizar la protección de los ecosistemas marinos vulnerables. También es una buena noticia la obligación de los buques de salir de las zonas de pesca de más de 400 metros de profundidad cuando se encuentren en ecosistemas vulnerables. Las nuevas normas de transparencia sobre la actividad pesquera en aguas profundas y su impacto, así como la introducción de observadores científicos a bordo de un 20 % de los barcos deberían también servir para avanzar en esta misma dirección. Por esta razón no apoyo la enmienda que pretendía rechazar la posición del Consejo en primera lectura.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
raštu. – Balsavau prieš Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcijos pakeitimą siūlant atmesti Parlamentui pateiktą Tarybos poziciją. Pakeitimas buvo atmestas balsų dauguma, Tarybos pozicijai pritarta be atskiro balsavimo. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijos projektą dėl Giliavandenių žuvų išteklių ir jų žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse palaikau atkreipdama dėmesį į šiuos teigiamus jo aspektus: Europos Sąjunga įšaldys žvejybos poveikio rodiklį nustatydama zonas, kuriose bus leidžiama vykdyti gelminę žvejybą. Šis geografinis apribojimas bus taikomas giliavandenes žuvis žvejojantiems laivams; laivams, kurie pažeidžia reglamentą dėl giliavandenės žvejybos, bus pradėtos taikyti konkrečios sankcijos. Be kita ko, pranešime numatomos naujos griežtesnės skaidrumo taisyklės, apimančios įpareigojimą viešai pateikti informaciją apie Europos laivus, žvejojančius giliavandenes žuvis, ir užregistruoti visą laimikį, t. y. žuvis ir pažeidžiamas ekosistemas. Valstybės narės taip pat turės pateikti informaciją apie pažeidžiamų ekosistemų vietą (poveikio vertinimas), o Europos Komisija kiekvienais metais įvertins šiuos duomenis ir paskui atitinkamai pakoreguos rajoną, kuriame leidžiama žvejoti. Balsavau už pritardama nuostatoms, kuriomis siekiama geresnės pažeidžiamų jūros dugno jūrinių ekosistemų apsaugos.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – L'objet de ce rapport est la pêche en eau profonde dans l'Atlantique du Nord-Est, pêche qui est pratiquée principalement par des flottes côtières traditionnelles (Portugal) et des grands chalutiers nomades (France, Espagne). Elle est pratiquée dans les eaux de l'Union et dans les eaux internationales régies par des accords au sein de la Commission des pêches de l'Atlantique du Nord-Est (CPANE).
                  

                     Les mesures prises jusqu'à présent n'ont pas résolu la surpêche, en raison de la grande vulnérabilité de ces stocks. Certains d'entre eux ne peuvent plus supporter la pression de pêche et leur reconstitution peut se révéler très longue, voire impossible. Les chaluts de fond endommagent des écosystèmes marins vulnérables et irremplaçables et la pêche au chalut des espèces d'eau profonde entraîne des niveaux élevés de captures accidentelles.
                  

                     Le nouveau règlement prévoit une réglementation plus rigoureuse: interdiction du chalutage sous 800 mètres de profondeur, gel de l'empreinte (obligation pour les navires de pêcher uniquement dans les zones déjà exploitées entre 2009 et 2011), renforcement des contrôles à bord et des sanctions et plus grande transparence de l'activité.
                  

                     Favorable à ce règlement, j'ai voté contre l'amendement le rejetant.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – I voted in favour of this proposal to reject the Council position on North East Atlantic arrangements because I believe the UK should have the sovereign right to govern its territorial waters without further EU interference.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už rekomendaciją antrajam svarstymui dėl giliavandenių žuvų išteklių ir jų žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse. Turime siekti žuvininkystės sektoriaus sėkmingos veiklos. Pritariu, kad būtina vykdyti nuolatinį vertinimą, numatyti tinkamas sankcijas ir būtina užtikrinti skaidrumą, siekiant apsaugoti žuvininkystės veiklą Europos Sąjungoje.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Cette proposition de règlement vise à durcir les conditions de la pêche en eau profonde et dans les eaux internationales, car la règlementation en vigueur ne permet pas de garantir une pêche durable et raisonnable, à même de protéger des écosystèmes extrêmement fragiles. Les emplois français ne seront pas touchés car il s'agit d'un secteur dont nos entreprises sont absentes. J'ai voté contre le rejet de la proposition.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui, en deuxième lecture, recommande d'approuver la position du Conseil en première lecture sans amendement.
                  

                     Conformément à ce texte, l'Union va geler l'empreinte de pêche en définissant la zone dans laquelle les activités de pêche en eau profonde seront autorisées. Cette zone recouvre celle où la pêche a eu lieu entre 2009 et 2011 dans les eaux européennes de l'Atlantique Nord-Est.
                  

                     Le Parlement a par ailleurs obtenu que des sanctions spécifiques soient introduites pour les navires contrevenant au règlement sur la pêche en eau profonde.
                  

Beatriz Becerra Basterrechea (ALDE),
por escrito. – La pesca en aguas profundas es un gran problema para la sostenibilidad de nuestros mares. Estoy totalmente a favor de esta Recomendación.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Lo sviluppo tecnologico ha cambiato fortemente i metodi e le forme della pesca, un'attività che oggi può coinvolgere zone fino a pochi anni fa impensabili ed avere un forte impatto sull'ambiente e sulla biodiversità.
                  

                     La relazione Thomas, che oggi ho sostenuto, definisce alcune condizioni specifiche per la pesca degli stock di acque profonde dell'Atlantico nordorientale volte a tutelare ecosistemi marini particolarmente vulnerabili, caratterizzati dalla presenza di specie longeve, con una crescita lenta e con periodi di riproduzione molto avanzati nel tempo.
                  

                     Con questa prospettiva gli Stati membri saranno chiamati a fornire dati sulla localizzazione degli ecosistemi vulnerabili che la Commissione dovrà poi valutare per definire le zone di pesca autorizzate. Punti centrali della relazione sono la trasparenza e la raccolta dei dati, l'obbligo della presenza di osservatori scientifici sulle navi e la registrazione delle catture. Sono stabilite diverse sanzioni ed è fissato un nuovo limite batimetrico di 800 metri. La pesca in profondità viene autorizzata solo nell'area sfruttata dai pescherecci nel periodo 2009-2011.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor porque entiendo la Recomendación como positiva, ya sea por el aumento de los niveles de transparencia, como el control de las pesquerías con alto impacto, o porque se asegure el límite de profundidad por encima de los 800 metros, excepto para los ecosistemas marinos vulnerables, donde se debería colocar un límite de 400 metros.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport et donc contre l'amendement de rejet concernant la réglementation de la pêche en eau profonde, notamment en Atlantique Nord-Est.
                  

                     Cette pêche en effet réglementée depuis 2003 mais la réglementation en vigueur ne permet pas de résoudre les problèmes de surpêche en raison notamment de la grande vulnérabilité des stocks. Par ailleurs, les chaluts de fond endommagent des écosystèmes marins vulnérables et irremplaçables et la pêche au chalut des espèces d'eau profonde entraîne des niveaux élevés de captures accidentelles.
                  

                     Enfin, si précédemment nous pouvions nous inquiéter des effets sur l'emploi en France de l'interdiction de la pêche en eau profonde, le problème ne se pose plus de la même façon puisque la Scapêche, seul opérateur français dans ce secteur, se retire progressivement de la pêche en eau profonde sous la pression des organisations de défense de l'environnement.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Il provvedimento è molto tecnico e nonostante possa essere condivisibile in linea generale, contiene alcune prescrizioni che potrebbero aprire a criticità future in fase di applicazione. Per questo motivo ho preferito esprimermi con un'astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Esta propuesta de Reglamento tiene como objetivo general garantizar la explotación sostenible de las poblaciones de aguas profundas, reduciendo el impacto medioambiental de estas pesquerías, y mejorando la base de información para las evaluaciones científicas. Es el resultado de una intensa negociación con el Consejo, que viene de la legislatura anterior.
                  

                     La Unión Europea congelará la ‘huella pesquera’ en la zona conforme a un límite batimétrico general establecido en los 800 metros, satisfactorio para la industria y que, a su vez, garantiza la protección de los ecosistemas marinos vulnerables. Además, se establecen normas más rigurosas en materia de transparencia, un sistema de sanciones justo para los casos de incumplimiento y se asegura la presencia de observadores científicos en el 20 % de las embarcaciones.
                  

                     En definitiva, se trata de un buen Reglamento para la sostenibilidad pesquera en las aguas profundas del Atlántico Nororiental, por lo que he votado a favor de su adopción.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šios rekomendacijos dėl giliavandenių žuvų išteklių ir jų žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse. Susitarimo tekstas 2016 m. liepos 12 d. buvo pateiktas balsavimui Žuvininkystės komitete ir patvirtintas didele balsų dauguma. Kadangi Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą atitinka susitarimą, pasiektą per trišalio dialogo susitikimus, Europos Parlamento pranešėja siūlo komitetui jai pritarti be tolesnių pakeitimų. Pagrindiniai šio kompromiso aspektai būtų tokie, kad Europos Sąjunga įšaldys žvejybos poveikio rodiklį, nustatydama zonas, kuriose bus leidžiama vykdyti gelminę žvejybą. Ši zona apima teritoriją, kurioje 2009-2011 m. vyko tikslinė žvejyba Europai priklausančiuose šiaurės rytų Atlanto vandenyse. Šis geografinis apribojimas bus taikomas giliavandenes žuvis žvejojantiems laivams, t. y. tiems laivams, kurių sugaunamas giliavandenių žuvų kiekis sudaro daugiau kaip 8 proc. viso jų laimikio per bent vieną žvejybos reisą per metus. Be to, Europos Parlamentas pasiekė, kad laivams, kurie pažeidžia reglamentą dėl giliavandenės žvejybos, būtų pradėtos taikyti konkrečios sankcijos, ir kad tam tikram skaičiui kontrolės taisyklių nebūtų taikoma jokia išimtis. Parlamento ir Tarybos derybininkai susitarė nustatyti 800 m batimetrinę ribą. Šios naujos nuostatos tikslas – geresnė pažeidžiamų jūros dugno jūrinių ekosistemų apsauga.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće koje je kompromisni tekst o ribolovu u otvorenom moru u sjeveroistočnom Atlantiku.
                  

                     Ovim se Izvješćem osiguravaju uvjeti za sprječavanje značajnih negativnih utjecaja na osjetljive morske ekosustave: ribarstvo u dubokom moru bit će ograničeno na područje iz razdoblja 2009. - 2011.; plovila bit će dužna prijaviti susrete s osjetljivim morskim ekosustavima ispod dubine od 400 metara. Nadalje, povećava se pokrivenost znanstvenog promatranja za 20 %, uspostavljaju se specifične sankcije, bolji uvjeti za poboljšanje prikupljanja podataka i jača se transparentnost.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – La protection des écosystèmes de profondeur et la sauvegarde des stocks de poissons nous imposent de prendre des mesures de plus en plus strictes et de pratiquer un contrôle de plus en plus efficace. Comme ce rapport va dans ce sens, et comme les mesures préconisées ne nuiront pas à l'emploi en France, j'ai voté pour ce rapport et contre l'amendement de rejet.
                  

Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted against the proposal to reject the Council's position. I supported this report because the European Parliament has secured a commitment to implement sanctions for vessels violating the regulation on deep-sea fishing and a stipulation that no exemptions will be granted to certain rules.
There is agreement that there will be no bottom trawling below the depth of 800m. This new measure is intended to protect vulnerable deep-sea marine ecosystems more effectively. This is a positive step as bottom trawlers drag huge, weighted nets along the deep seafloor, devastating ecosystems, including corals and sponges that have flourished for thousands of years. Vessels found to be fishing in vulnerable marine ecosystems (VMEs) at a depth in excess of 400 metres will have to stop their operations and move. New, stricter transparency rules have also been introduced that include requirements to make information available to the public on European vessels targeting deep-sea species and to report all catches (fish and vulnerable ecosystems).

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – La réglementation en vigueur prévoit des mesures techniques restrictives contre certains engins de pêche et interdit la pêche en eaux profondes dans certaines zones. Or, ces restrictions sont insuffisantes pour garantir une pêche durable et protectrice de ces écosystèmes particulièrement fragiles. Cette proposition de règlement vise à durcir la législation actuelle notamment en interdisant le chalutage sous 800 mètres de profondeur ainsi qu'en renforçant les contrôles et les sanctions. Nous considérons que ce rapport contribuera à protéger les ressources marines et à limiter les dégâts environnementaux sans menacer l'emploi en France dans la mesure où la Scapêche, seul opérateur dans ce secteur, se retire progressivement de la pêche en eaux profondes. C'est la raison pour laquelle j'ai voté en faveur de ce texte et que je me suis opposé à l'amendement de rejet.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Pescuitul de adâncime din Atlanticul de Nord-Est s-a dezvoltat într-un ritm accelerat, pe fondul practicilor nesustenabile și al pescuitului excesiv de pe platforma continentală.
                  

                     Această dezvoltare rapidă s-a produs fără a se baza pe informații cuprinzătoare referitoare la starea stocurilor de pește de adâncime, nivelul capturilor aruncate înapoi în mare sau pe efectele asupra ecosistemelor marine provocate de această activitate de pescuit.
                  

                     Drept urmare, prezenta propunere urmărește să soluționeze principalele două probleme ale acestui tip de pescuit, și anume: vulnerabilitatea ridicată a stocurilor de pești de adâncime și lipsa datelor privind stocurile de pești de adâncime. Astfel, se are în vedere colectarea unor date complete referitoare la starea stocurilor de pește și protejarea ecosistemelor marine vulnerabile de pe fundul mării.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestei propuneri deoarece consider esențială promovarea unei dezvoltări sustenabile în ceea ce privește ecosistemele marine, tocmai pentru a proteja diversitatea marină și speciile de adâncime.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – He votado a favor de esta Recomendación para la segunda lectura ya que garantiza, en la mayor medida posible, la explotación sostenible de las poblaciones de aguas profundas, reduciendo al mismo tiempo el impacto medioambiental de estas pesquerías. El acuerdo alcanzado mantiene la prohibición del arrastre más allá de los 800 metros sólo para aguas comunitarias, aspecto importante para garantizar una igualdad de oportunidades para los pescadores comunitarios en aguas exteriores.
                  

                     Por otro lado, uno de los aspectos más polémicos de este dossier, la cobertura de observadores a bordo, se ha resuelto gracias a que el Parlamento Europeo ha rebajado su petición del 100 % al 20 % para buques que se dirijan a especies profundas, tanto en aguas comunitarias como en aguas de NEAFC (Comisión de pesca del Noreste Atlántico), incluyendo flexibilidades a la hora de gestionar esta cobertura.
                  

                     Las pesquerías de aguas profundas en el Atlántico Nororiental están dominadas, en parte, por las flotas costeras tradicionales (Portugal) y, en parte, por grandes arrastreros itinerantes (Francia, España). Aunque en su conjunto representan aproximadamente el 1 % de los desembarques procedentes del Atlántico Nororiental, la viabilidad económica de determinadas comunidades pesqueras depende en cierta medida de estas pesquerías.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport équilibré qui préserve à la fois l'environnement marin et les espèces d'eau profondes, mais qui permet aussi de renforcer la durabilité de la pêche. Nous avons recherché et obtenu un accord économiquement et écologiquement durable et profondément européen. Je me réjouis ainsi que la pêche accessoire soit autorisée jusqu'à 11,5 tonnes par an tout en étant encadrée et contrôlée. Désormais, la pêche d'espèces d'eau profonde est interdite au-delà de 800 mètres de profondeur et les navires doivent éviter tout écosystème marin vulnérable entre 0 et 400 mètres de profondeur. La présence d'observateurs à bord des navires permet la collecte de données utiles à la connaissance des espèces à maturation très lente. La mise en œuvre de ce texte permet de réduire l'impact de cette pêche sur les fonds marins tout en préservant une activité de pêche durable nécessaire à notre marché européen et à l'emploi dans les zones côtières.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – La relazione in questione istituisce condizioni specifiche per la pesca degli stock di acque profonde nell'Atlantico nord–orientale e disposizioni relative alla pesca nelle acque internazionali dell'Atlantico nord-orientale.
                  

                     È essenziale garantire lo sfruttamento sostenibile degli stock di acque profonde, riducendo l'impatto ambientale di questo tipo di pesca nonché migliorare la base di informazioni necessaria per la valutazione scientifica. Il regolamento approvato va proprio in questa direzione.
                  

                     L'Unione europea congelerà l'impronta di pesca definendo la zona in cui saranno autorizzate le attività di pesca in acque profonde. Tale zona comprende quella in cui la pesca mirata è stata effettuata tra il 2009 e il 2011 nelle acque europee dell'Atlantico nord-occidentale. Inoltre, sono state introdotte sanzioni specifiche per le navi che violano il regolamento sulla pesca in acque profonde ed escluse deroghe per le norme di controllo.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I supported the agreement reached over this file and therefore voted against an EFDD amendment to reject the text. My rationale for supporting this file was that the negotiations secured sanctions for vessels violating the Regulation on Deep-Sea Fishing and a stipulation that no exemptions would be granted to certain rules. Inter-institutional negotiations agreed that there should be no bottom trawling below the depth of 800m, which should ensure protection for vulnerable deep-sea marine ecosystems more effectively.
New transparency rules will also be introduced that include requirements to make information available to the public on European vessels targeting deep-sea species and to report all catches. This will result in enabling allowed fishing areas to be adapted.

James Carver (EFDD),
in writing. — We supported rejection as these plans attempt to tie up arrangements in the North-East Atlantic in a manner which is damaging to the interests of the UK after we leave the European Union.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as it bans bottom trawling targeting deep-water species at depths of more than 800 metres. This new provision will protect the vulnerable marine ecosystems of the deep sea bed. Provisions such as recording all catches are also included. This will improve monitoring of these fishing activities. Member States will also be required to provide information on the location of vulnerable ecosystems and the Commission will assess this data annually and adapt the allowed fishing area accordingly.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Il testo, che giunge all'approvazione in seconda lettura dopo tre anni di negoziazioni, presenta elementi importanti e positivi. Tra questi: il divieto della pesca a strascico sotto gli 800 metri (limite che passa a 400 metri nel caso di aree con ecosistemi particolarmente sensibili), un aumento dei controlli e della tutela ambientale, più stringenti regole di trasparenza. Ho votato senza dubbio a favore.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Gli ecosistemi e le specie di acque profonde sono molto vulnerabili alla pesca e sempre più a rischio: le specie di acque profonde infatti sono caratterizzate da una debole produttività biologica, il che implica che possono sostenere solo livelli bassi di sfruttamento. Ci sono obblighi europei chiari per la protezione di tali specie e per la difesa dei fondali marini, obblighi che i paesi membri sono chiamati a rispettare rigorosamente.
                  

                     La relazione, per la quale ho ritenuto di esprimere voto favorevole, ha il merito di introdurre sanzioni specifiche per le navi che violano il regolamento sulla pesca in acque profonde e il merito di aver dettato nuove disposizioni allo scopo di proteggere meglio i fondali marini.
                  

                     Ritengo in proposito che le nuove norme per la registrazione di tutte le catture in acque profonde possano rappresentare una garanzia di trasparenza dell'operato sulle navi da pesca e che il coinvolgimento degli osservatori scientifici sulle navi possa non solo assicurare una proficua raccolta di dati scientifici, ma anche rafforzare il legame tra ricerca e imprese ittiche.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Καταψηφίζουμε την έκθεση, καθώς αυτή εμπεριέχει αρκετά σημεία με τα οποία διαφωνούμε.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σχετικά με την πρόταση απόρριψης της σύστασης για τη θέσπιση ειδικών όρων όσον αφορά την αλιεία αποθεμάτων βαθέων υδάτων στον Βορειοανατολικό Ατλαντικό και διατάξεων όσον αφορά την αλιεία σε διεθνή ύδατα του Βορειοανατολικού Ατλαντικού. Καθώς θεωρώ πως η σύσταση εμπεριέχει θετικά στοιχεία που δρουν σε όφελος του περιβάλλοντος αλλά και των οικονομικών δραστηριοτήτων που σχετίζονται με την αλιεία, καταψήφισα την πρόταση απόρριψης.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Plaudo all'adozione di un nuovo regolamento dal momento che si rende quanto più necessario istituire misure efficaci per risolvere la vulnerabilità degli stock e stabilire un livello di pesca sostenibile atto alla protezione degli habitat e alla riduzione delle catture accessorie indesiderate in tutto l'Atlantico nord-orientale.
                  

                     In particolare, condivido pienamente l'introduzione del divieto assoluto di pesca oltre il limite batimetrico di 800 metri in virtù del fatto che la pesca in acque profonde prevede il raschiamento dei fondali. Per di più, essa ha come obiettivo principale specie ittiche dotate di crescita lenta e ad alta vulnerabilità, perciò auspico che una tale disposizione possa essere decisiva. Parimenti, approvo sia stabilito l'obbligo di pubblicità per le navi operanti la pesca profonda, ossia per le quali tale attività rappresenta più dell'8 per cento delle catture totali in almeno un'uscita nel corso dell'anno.
                  

                     Si rende dunque indispensabile non solo l'istituzione di un registro delle catture, ma anche l'impegno degli Stati membri a delimitare geograficamente le aree in cui è consentita la pesca profonda e di fornire dati e studi di impatto relativi alla vulnerabilità dell'ecosistema.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the vote on North-East Atlantic: deep-sea stocks and fishing in international waters. I support establishing specific conditions for fishing for deep-sea stocks in the North-East Atlantic and provisions for fishing in international waters of the North-East Atlantic. I support banning bottom trawling targeting deep-water species which are mainly slow-growing and at risk of over-exploitation. I rejected the proposal to reject the Council position.

Jane Collins and Mike Hookem (EFDD),
in writing. — We supported rejection as these plans attempt to tie up arrangements in the north east Atlantic in a manner which is damaging to the interests of the UK after we leave the European Union.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore del provvedimento, in quanto lo scopo principale della proposta è di stabilire condizioni specifiche per la pesca di stock nelle acque profonde dell'Atlantico nord-orientale e regolamentare attraverso disposizioni specifiche la pesca nelle acque internazionali dell'Atlantico nord-orientale. Questa nuova disposizione sarà in grado di proteggere gli ecosistemi marini vulnerabili presenti in mare in profondità, garantendo una pesca più sostenibile e diminuendo la cattura di pesci indesiderati.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Voto en contra de la enmienda de rechazo a la posición del Consejo en primera lectura, porque considero positivo que se congele la huella de pesca en aguas profundas y se estipulen sanciones específicas para los buques que incumplan la normativa. Los equipos negociadores del Parlamento y del Consejo llegaron a un acuerdo sobre la propuesta de la Comisión el 30 de junio de 2016, estableciendo un límite de profundidad de 800 metros para la pesca de arrastre, con la que se pretende garantizar la protección de los ecosistemas marinos vulnerables. También es una buena noticia la obligación de los buques de salir de las zonas de pesca de más de 400 metros de profundidad cuando se encuentren en ecosistemas vulnerables. Las nuevas normas de transparencia sobre la actividad pesquera en aguas profundas y su impacto, así como la introducción de observadores científicos a bordo de un 20 % de los barcos deberían también servir para avanzar en esta misma dirección. Por esta razón no apoyo la enmienda que pretendía rechazar la posición del Consejo en primera lectura.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Troska o ochronę i zachowanie nienaruszalności bogactwa wód Atlantyku jest mi niezmiernie bliska. UE ma znacznej wielkości dalekomorską flotę rybacką dokonującą połowów w strefie głębinowej mórz. W toku badań wykazano, że rybołówstwo dalekomorskie (w szczególności wykorzystujące trawlery denne) nieodwracalnie niszczy dno morskie i organizmy, które tam się znajdują m.in. koralowce, kolonie gąbek i ekosystemy podwodnych gór. Osiągnięte porozumienie pomiędzy UE a głównymi uczestnikami rynku rybołówstwa dalekomorskiego pozwala na wprowadzenie do rozporządzenia rozwiązań przyczyniających się do ochrony bogactwa oceanu. Rozporządzenie wprowadza między innymi zakaz połowów z użyciem włoków dennych oraz ustanowienie geograficznego obszaru oddziaływania dla statków, tak aby mogły dokonywać połowów jedynie na obszarach, na których wcześniej poławiano. Wdrożenie zasady oddalenia się statku – w przypadku odkrycia wrażliwych ekosystemów morskich statki nie mogą korzystać ze sprzętu połowowego. Uważam, że należy dążyć do wzmocnienie środków kontrolnych w celu zagwarantowania przestrzegania zasad przez wszystkie strony. Niemniej jednak nie mogę zgodzić się ze stawianym wnioskiem przez EFFD za odrzuceniem stanowiska Rady. Zagłosowałem przeciwko wnioskowi mając na uwadze ochronę wód Atlantyku.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – Fishing stocks need to be conserved, and thus I am in favour of this recommendation as it enables the Union to freeze its fishing footprint by specifying areas that allow deep-sea fishing. This compromise is also in line with the CFP reform and thus ensures conditions for preventing significant adverse impacts on vulnerable marine ecosystems.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I was pleased to support this report ending deep sea trawling, which strikes the right balance between measures to conserve and protect the seabed whilst not imposing overly complex and expensive burdens on the fishing industry.

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport législatif propose d'établir des conditions spécifiques à la pêche des stocks d'eau profonde dans les eaux internationales de l'Atlantique du Nord-Est. L'objectif de ce texte est d'assurer une meilleure gestion des stocks de poisson dans cette région, dont le taux de renouvellement est particulièrement vulnérable à la surexploitation. À ce titre, il interdit le chalutage de fond à plus de 800 mètres de profondeur. Dans le même temps, bien que les pêcheries en eau profonde ne représentent environ qu'1% des débarquements en provenance de l'Atlantique, de nombreux professionnels dépendent de ce type de pêche pour maintenir leur activité. Considérant qu'un équilibré favorable aux positions défendues par mon groupe a été trouvé, j'ai soutenu ce rapport.
                  

William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – We supported rejection as these plans attempt to tie up arrangements in the north east Atlantic in a manner which is damaging to the interests of the UK after we leave the European Union.

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai approuvé le règlement établissant des conditions spécifiques pour la pêche des stocks d'eau profonde dans l'Atlantique du Nord-Est ainsi que des dispositions relatives à la pêche dans les eaux internationales de l'Atlantique du Nord-Est. La pêche en eau profonde, si elle n'est pas encadrée, représente un risque considérable pour la gestion durable des stocks de poissons. C'est pourquoi nous avons adopté ce règlement qui vient contrôler la pêche en eau profonde en la soumettant à des autorisations, en interdisant la pêche à plus de 800 mètres de profondeur, en délimitant les zones dans lesquelles elle peut être pratiquée et en imposant une présence accrue d'observateurs scientifiques à bord des navires.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – Les eaux profondes constituent le plus grand écosystème de la planète, mais aussi l'un des plus sensibles. Le chalutage profond est une méthode de pêche qui détruit les grands fonds. Équipés de plaques métalliques, les filets labourent les fonds de mer, écrasant et détériorant des écosystèmes qui mettent plusieurs milliers d'années à se reconstruire.
                  

                     Pour lutter contre ce fléau, l'Union vient d'approuver une interdiction totale de la pêche en dessous de 800 mètres dans les eaux européennes. Cette décision est une première au niveau mondial.
                  

                     Il est vital, pour l'équilibre des mers et pour l'équilibre même de la pêche – en particulier pour la pêche à petite échelle, artisanale et côtière – de permettre le renouvellement de ces ressources. Celles-ci sont un bien commun, que l'on se doit de préserver. Cette décision est donc une excellente nouvelle.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport et contre l'amendement proposant de le rejeter.
                  

                     La pêche en eaux profondes est pratiquée dans les eaux de l'Union européenne et dans les eaux internationales régies par des accords au sein de la Commission des pêches de l'Atlantique du Nord-Est (CPANE). Dans l'Union européenne, cette pêche est réglementée depuis 2003.
                  

                     Ces réglementations, qui prévoient souvent des mesures techniques comme l'interdiction des filets maillants, n'ont pas résolu la question de la surpêche. En outre, les chaluts de fond endommagent les écosystèmes, avec 20 à 40% des captures accidentelles.
                  

                     La nouvelle proposition de réglementation est donc plus rigoureuse. Elle prévoit, notamment, l'interdiction du chalutage sous 800 mètres de profondeur et le renforcement des contrôles à bord et des sanctions.
                  

                     Initialement favorable à la pêche en eaux profondes du fait des emplois concernés, le Front National prend acte du retrait progressif de la seule société française active dans ce secteur d'activité. Nous n'avons plus aucune raison de soutenir cette pratique, qui cause des problèmes environnementaux certains.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Το κείμενο που προτείνει η Κομισιόν αποτελεί τη σύσταση για 2η ανάγνωση και αφορά στην πρόθεση της Ευρωπαϊκής Ένωσης να διευκρινίσει σε ποια περιοχή του Bορειοανατολικού Aτλαντικού θα επιτρέπεται η αλιεία βαθέων υδάτων. Tο γεωγραφικό αυτό όριο θα ισχύει για τα σκάφη των οποίων πάνω από το 8% του συνολικού αλιεύματος σε ένα τουλάχιστον αλιευτικό ταξίδι ετησίως αποτελείται από είδη βαθέων υδάτων.
                  

                     Tα κράτη μέλη θα κληθούν να παρέχουν πληροφορίες για τη γεωγραφική θέση των ευπαθών οικοσυστημάτων (εκτιμήσεις επιπτώσεων), η δε Επιτροπή θα αξιολογεί τα στοιχεία αυτά κατ' έτος και θα αναπροσαρμόζει την επιτρεπόμενη αλιευτική περιοχή αναλόγως.
                  

                     Η τροπολογία του EFDD απορρίπτει την εν λόγω πρόταση. Εκτιμάται όμως ότι υποβλήθηκε καθαρά με γνώμονα τα συμφέροντα του Ηνωμένου Βασιλείου και όχι της προστασίας των αλιευμάτων.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of this report on deep sea stocks and fishing in international waters in the North-East Atlantic to protect vulnerable ecosystems from destructive fishing practices and overfishing. Wales has a unique and treasured coastline and protecting our natural assets is essential to our economy as well as our environment.

Eleonora Evi (EFDD),
per iscritto. — Ho votato a favore di questa relazione che mette dei paletti chiari e stringenti per limitare i danni della pesca a strascico vietandola al di sotto degli 800 metri di profondità, limite che sale a 400 metri nel caso di aree con ecosistemi particolarmente sensibili. La tutela degli ambienti marini, per la loro fragilità e delicatezza, è di particolare importanza soprattutto per quel che riguarda ambienti ancora poco conosciuti come i fondali marini e le acque profonde.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A proposta prevê novas regras para a pesca de espécies de profundidade no Atlântico Nordeste, que incluem uma proibição geral da pesca com redes de arrasto abaixo dos 800 metros de profundidade e um sistema de proteção dos ecossistemas marinhos vulneráveis em zonas em que a pesca em certas condições ainda é permitida.
                  

                     O regulamento prevê, ainda, medidas de proteção especiais para ecossistemas marinhos vulneráveis aplicáveis às operações com artes de pesca de fundo abaixo dos 400 metros de profundidade; a limitação da pesca dirigida a espécies de profundidade à zona em que essa atividade teve lugar em 2009-2011 (a chamada ‘pegada da pesca’); a introdução de dois tipos de autorização de pesca, umas para os navios que desembarcam mais de 8 % de espécies de profundidade em cada saída de pesca e, pelo menos, 10 toneladas no ano civil em causa, e outras para os navios que capturam estas espécies enquanto capturas acessórias.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Pour le rapport et contre l'amendement de rejet: la réglementation en vigueur prévoit des mesures techniques restrictives contre certains engins de pêche (interdiction des filets maillants) et interdisent la pêche en eaux profondes dans certaines zones. Mais ces restrictions ne suffisent pas à garantir une pêche durable et protectrice de ces écosystèmes particulièrement fragiles.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Este é um dossiê complexo, cuja discussão se desenrola há mais de três anos.
                  

                     O compromisso a que finalmente se chegou é razoável do ponto de vista dos objetivos preconizados e das soluções apontadas – o que não acontecia com a proposta inicial da Comissão Europeia.
                  

                     O Regulamento prevê que a UE congele a sua ‘pegada de pesca’. O limite de profundidade de pesca é de 800 metros, tendo em vista a salvaguarda dos ecossistemas marinhos de profundidade.
                  

                     Os navios que pesquem em ecossistemas marinhos vulneráveis a uma profundidade superior a 400 metros terão de parar as suas operações e deslocar-se, pelo menos, cinco milhas náuticas da zona de pesca em causa.
                  

                     O Regulamento prevê melhorias ao nível da transparência, da disponibilização de informação e da recolha de dados científicos – aspetos que valorizamos.
                  

                     Defendemos que se devia ter ido mais longe no domínio das águas internacionais (zonas ICES), onde se desenvolvem atividades de pesca que importava submeter a uma regulamentação mais estrita, com isso beneficiando os recursos que evoluem nas águas dos Açores e da Madeira – regiões onde há muito se adotaram medidas específicas de proteção de ecossistemas marinhos vulneráveis, mas que acabam por ser afetadas por atividades de pesca desenvolvidas por frotas europeias em áreas mais setentrionais.
                  

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Predmetný kompromisný text predstavuje vyváženú legislatívu v oblasti hlbinného rybolovu v severovýchodnom Atlantiku. Text je v súlade so zásadami nového základného nariadenia a reformy, ktorá zabezpečuje podmienky pre prevenciu nepriaznivého vplyvu na citlivé morské ekosystémy. Plavidlá budú povinné hlásiť stretnutie s citlivými morskými ekosystémami v hĺbke 400 metrov a okamžite zastaviť prevádzku a presunúť sa do oblasti najmenej 5 námorných míľ od miesta stretnutia. Predmetnou reformou by sa mala zvýšiť aj účasť vedeckých pozorovateľov o 20 %.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω τη σύσταση για τη δεύτερη ανάγνωση σχετικά με τη θέση του Συμβουλίου σε πρώτη ανάγνωση ενόψει της έκδοσης κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τη θέσπιση ειδικών όρων όσον αφορά την αλιεία αποθεμάτων βαθέων υδάτων στον Βορειοανατολικό Ατλαντικό και διατάξεων όσον αφορά την αλιεία σε διεθνή ύδατα του Βορειοανατολικού Ατλαντικού καθώς και για την κατάργηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 2347/2002, καθώς δεν με ικανοποιεί με όσα αναφέρει. Τα κράτη μέλη θα κληθούν να παρέχουν πληροφορίες για τη γεωγραφική θέση των ευπαθών οικοσυστημάτων (εκτιμήσεις επιπτώσεων), η δε Επιτροπή θα αξιολογεί τα στοιχεία αυτά κατ' έτος και θα αναπροσαρμόζει την επιτρεπόμενη αλιευτική περιοχή αναλόγως.
                  

                     Η τροπολογία του EFDD απορρίπτει την εν λόγω πρόταση. Εκτιμάται όμως ότι υποβλήθηκε καθαρά με γνώμονα τα συμφέροντα του Ηνωμένου Βασιλείου και όχι της προστασίας των αλιευμάτων.
                  

Ashley Fox (ECR),
in writing. – I voted in favour of this report as it is an improvement in fishing policy which seeks to help preserve fish stocks and mitigate the damage being done by deep sea trawlers. I am especially pleased to see a tightening of control measures which will hopefully ensure that all fishermen, from all Member States, are following the same rules.
These new rules strike the right balance between protection methods, without adding an extra level of complexity and burdens on the industry.

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I strongly support this compromise text on deep-sea fishing in the North-East Atlantic. It is in line with the principles of the new Basic Regulation/CFP Reform and it ensures conditions for preventing significant adverse impacts on vulnerable marine ecosystems. Targeted deep-sea fishing will be limited to the area where it occurred in 2009-2011 (freezing the ‘footprint area’); fishing with bottom trawls below 800 metres will be prohibited; vessels will be obliged to report encounters with vulnerable marine ecosystems below a depth of 400 metres and to immediately stop operations and move to an area at least five nautical miles away from the area of encounter. Furthermore, it includes an increased scientific observer coverage of 20%, establishes specific sanctions, better conditions for improving data collection and stronger transparency rules. Member States will finally be required to provide information on the location of vulnerable ecosystems and the Commission will assess this data annually and adapt the allowed fishing area accordingly.

Nathan Gill (EFDD),
in writing. – I supported a rejection of this recommendation as these plans attempt to tie up arrangements in the north east Atlantic in a manner which is damaging to the interests of the UK after we leave the European Union.

Neena Gill (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report given it simplifies the system currently in place for managing deep-sea stocks and fishing in international waters and allows us to take action to stop destructive impact of bottom trawls.

Michela Giuffrida (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa soluzione di compromesso perché mi preme che l'intervento del Parlamento europeo non vada a discapito di chi opera in questo settore e di chi beneficia e vive dell'indotto della pesca, soprattutto della pesca artigianale.
                  

                     Come tante volte sottolineato al fianco delle associazioni di categoria, dobbiamo cercare di scegliere al termine dei nostri dibattiti le soluzioni meno penalizzanti per gli operatori, come la rimodulazione degli attrezzi da pesca, le chiusure spazio-temporali e i sistemi di tracciabilità. Applicare i principi della blue economy nei nostri interventi va di pari passi con il contrasto alle pratiche illegali attuate da chi sottrae risorse vitali ai nostri mari.
                  

                     Il depauperamento della ricchezza dei nostri mari e la limitazione delle risorse marine non devono tradursi sempre e per forza in limitazioni senza considerare la natura economica del settore, da cui dipendono molte famiglie. La tutela delle risorse marine non è in contrasto con queste priorità.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor porque entiendo la Recomendación como positiva, ya sea por el aumento de los niveles de transparencia, como el control de las pesquerías con alto impacto, o porque se asegure el límite de profundidad por encima de los 800 metros, excepto para los ecosistemas marinos vulnerables, donde se debería colocar un límite de 400 metros.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Today I voted to support this compromise text on deep-sea fishing in the North-East Atlantic which is in line with the principles of the new Basic Regulation/CFP Reform. It also ensures conditions for preventing significant adverse impacts on vulnerable marine ecosystems, establishes specific sanctions, better conditions for improving data collection and stronger transparency rules.

Sergio Gutiérrez Prieto (S&D),
por escrito. – He votado a favor de esta Recomendación para la segunda lectura ya que garantiza, en la mayor medida posible, la explotación sostenible de las poblaciones de aguas profundas, reduciendo al mismo tiempo el impacto medioambiental de estas pesquerías. El acuerdo alcanzado mantiene la prohibición del arrastre más allá de los 800 metros sólo para aguas comunitarias, aspecto importante para garantizar una igualdad de oportunidades para los pescadores comunitarios en aguas exteriores.
                  

                     Por otro lado, uno de los aspectos más polémicos de este dossier, la cobertura de observadores a bordo, se ha resuelto gracias a que el Parlamento Europeo ha rebajado su petición del 100 % al 20 % para buques que se dirijan a especies profundas, tanto en aguas comunitarias como en aguas de NEAFC (Comisión de pesca del Noreste Atlántico), incluyendo flexibilidades a la hora de gestionar esta cobertura.
                  

                     Las pesquerías de aguas profundas en el Atlántico Nororiental están dominadas, en parte, por las flotas costeras tradicionales (Portugal) y, en parte, por grandes arrastreros itinerantes (Francia, España). Aunque en su conjunto representan aproximadamente el 1 % de los desembarques procedentes del Atlántico Nororiental, la viabilidad económica de determinadas comunidades pesqueras depende en cierta medida de estas pesquerías.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this regulation on establishing new rules for fishing in the North-East Atlantic. When fish stocks on the continental shelf started declining at the end of the 1980s due to overfishing and unsustainable practices, the fishing industry started targeting deep-sea species. The development of industrial fisheries in the EU over the last four decades led to a critical stock depletion and destruction of marine habitat.
The new regulation strengthens the protection of deep-sea habitats by setting stricter conditions on deep-sea fisheries. The cornerstone measure is the ban on bottom trawling fisheries below 800 metres in EU waters, which entails an important precedent worldwide. I was also particularly happy to support a new effort to ensure the collection of scientific data; 20% of vessels will now be required to have a scientific observer on board.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report. It ensures conditions for preventing significant adverse impacts on vulnerable marine ecosystems and establishes better conditions for improving data collection and stronger transparency rules.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Preporuku za drugo čitanje o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba za ribolov u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002.
                  

                     Ova Preporuka, za koju sam glasao, skreće pozornost na utvrđivanje područja u kojem su dozvoljene aktivnosti dubokomorskog ribolova u vodama EU-a i sjeveroistočnog Atlantika i to za plovila u čijem je ukupnom ulovu udio navedene ribe veći od 8 posto u barem jednom ribolovnom izlasku tijekom godine. Za brodove koji krše propise uvest će se posebne sankcije, a ujedno su u ovoj Preporuci dogovorena i ograničenja dubine na kojoj plovila mogu obavljati ribolovne aktivnosti.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Je soutiens ce rapport qui est un compromis satisfaisant entre l'interdiction totale de la pêche en eaux profondes et la protection des écosystèmes marins. Les dommages causés par les chalutiers peuvent en effet s'avérer irremplaçables aussi bien pour l'environnement que pour les stocks en raison du taux important de captures accidentelles. Néanmoins, les restrictions prescrites par la règlementation en vigueur semblent parvenir à garantir une protection efficace. L'expertise d'observateurs scientifiques permettra de déterminer avec certitude la potentielle un niveau de pêche viable.
                  

                     J'ai voté contre la position du Conseil.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – I supported this recommendation because I am in favour of higher standards of protection of the marine environment. I consider the total ban on bottom trawling below 800 metres a necessary measure in order to preserve the marine ecosystem in EU waters. I am glad that the European Parliament took a common step towards proper regulation and the development of industrial fisheries. I hope that this ban, together with the identification of fishing zones and mandatory impact assessments, will help to avoid further destruction of deep-sea marine life. The European Union should maintain its position of the key player leading by example in the area of environmental protection.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Isabelle Thomas relatif à la pêche en eau profonde. Ce rapport vise à assurer l'exploitation durable des stocks d'eau profonde tout en réduisant au maximum l'impact environnemental de cette pêche. L'un des objectifs principaux du texte est ainsi d'améliorer les connaissances scientifiques sur les espèces d'eau profonde et leurs habitats. J'ai soutenu cet accord que je juge équilibré car il permet une pêche durable des espèces d'eau profondes tout en veillant à la préservation des écosystèmes vulnérables ainsi qu'à la préservation des stocks d'espèces d'eau profonde, caractérisés par leur croissance très lente.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai approuvé en deuxième lecture ce rapport qui établit des conditions spécifiques à la pêche des stocks d'eau profonde dans l'Atlantique du Nord-Est et des dispositions relatives à la pêche dans les eaux internationales de ce même océan qui visent à protéger l'écosystème. La pêche en haute mer de l'Atlantique du Nord-Est cible en effet des espèces qui sont en croissance lente et particulièrement vulnérables en raison d'une surexploitation. Ce rapport interdit le chalutage de fond visant les espèces d'eau profonde ce qui protégera les écosystèmes marins vulnérables.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, as it is in line with the principles of the new Basic Regulation / CFP Reform and ensures conditions for preventing significant adverse impacts on vulnerable marine ecosystems.

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this report since we need to protect vulnerable deep-sea species and ecosystems from the harmful impact of bottom-fishing. As the current management regime of deep-sea fishing has led to the depletion of many deep-sea ecosystems, I consider reforming the regime and setting more specific conditions to be a necessary action.

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – I voted in favour because it is our moral duty to reduce the destructive impact on the marine ecosystem that has been caused by the use of bottom trawls in international waters. As a matter of fact, deep sea stocks are very vulnerable to fishing, stock depletion can occur within a short period of time, and recovery might take very long or even fail. Therefore, I urge the EU to impose a ban on fishing below a depth of 800 metres in the North-East Atlantic in order to protect vulnerable deep-sea marine ecosystems more effectively. I encourage the EU to insert stronger transparency safeguards, by including obligations to provide public information on EU vessels targeting deep-sea species and to report all catches (fish and vulnerable ecosystems). In general, I believe that the EU should lead global and regional efforts to promote more responsible deep-sea exploitation and to boost protection of deep-sea ecosystems.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Con il presente accordo, l'UE definisce quale sarà la zona in cui verranno autorizzate le attività di pesca in acque profonde. La zona delimitata prevede l'applicazione di un limite batimetrico, quale quello di 800 metri, alle navi che pescano in modo diretto alle specie profonde, ovvero almeno un'uscita di pesca nel corso dell'anno, con lo scopo di proteggere meglio gli ecosistemi marini vulnerabili dei fondali marini.
                  

                     Per le navi che violano le normative vigenti sulla pesca in acque profonde, il PE ha previsto l'introduzione di sanzioni specifiche. È stato previsto che oltre i 400 metri e in caso di catture in ecosistemi vulnerabili, i pescherecci che praticano l'attività di pesca profonda dovranno cessare le attività e allontanarsi di almeno 5 miglia dalla zona di cattura dell'ecosistema. Per queste ragioni il PE ha previsto l'introduzione di norme rigorose in materia di trasparenza, compreso l'obbligo di fornire i dati delle navi che pescano nelle acque profonde e l'obbligo degli Stati membri di fornire tutti i dati idonei alla localizzazione di detti ecosistemi vulnerabili.
                  

Patrick Le Hyaric (GUE/NGL),
par écrit. – Par le vote du rapport de la socialiste Isabelle Thomas, le Parlement retourne un vote de décembre 2013 qui autorisait le chalutage en eau profonde, mais qui peut avoir des effets catastrophique sur les fonds marins et leur écosystème.
                  

                     Cette pêche sera dès lors limitée au-delà des 800 mètres de profondeur, et encadrée par des observations scientifiques ainsi que l'enregistrement des captures réalisées. Il ne s'agit donc pas d'interdire les navires avec ce type d'équipements, ils sont 760, mais d'interdire l'utilisation de ces équipements lourds dans des espaces fragiles -les grands fonds- qui nous sont encore très peu connus.
                  

                     J'ai donc soutenu ce rapport.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – Je suis plutôt favorable au rapport intitulé ‘Atlantique du Nord-Est: stocks d'eau profonde et pêche dans les eaux internationales’ et j'ai donc voté contre l'amendement de rejet. Je considère que le rapport est un bon compromis. Il oeuvre pour la protection des écosystèmes marins, sans pour autant plaider pour l'interdiction totale de la pêche en eaux profondes.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Un amendement proposait ici de rejeter le texte élaboré en commission Pêche. Ce texte propose une réglementation plus restrictive de la pêche en eaux profondes, afin de résoudre plusieurs problèmes: en premier lieu, la vulnérabilité des stocks de ces poissons; deuxièmement, l'endommagement des écosystèmes marins que génèrent ces grands chaluts de profondeur; enfin, l'incertitude quant à la durabilité de ces niveaux de pêche. Pour pallier ces problèmes et préserver l'avenir, je soutiens la mise en place de mesures plus restrictives et soutiens ce rapport. J'ai donc voté contre l'amendement qui souhaitait rejeter ce texte.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Voto en contra de la enmienda de rechazo a la posición del Consejo en primera lectura, porque considero positivo que se congele la huella de pesca en aguas profundas y se estipulen sanciones específicas para los buques que incumplan la normativa. Los equipos negociadores del Parlamento y del Consejo llegaron a un acuerdo sobre la propuesta de la Comisión el 30 de junio de 2016, estableciendo un límite de profundidad de 800 metros para la pesca de arrastre, con la que se pretende garantizar la protección de los ecosistemas marinos vulnerables. También es una buena noticia la obligación de los buques de salir de las zonas de pesca de más de 400 metros de profundidad cuando se encuentren en ecosistemas vulnerables. Las nuevas normas de transparencia sobre la actividad pesquera en aguas profundas y su impacto, así como la introducción de observadores científicos a bordo de un 20 % de los barcos deberían también servir para avanzar en esta misma dirección. Por esta razón no apoyo la enmienda que pretendía rechazar la posición del Consejo en primera lectura.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Por el presente texto, el Parlamento aprueba la posición del Consejo en primera lectura von vistas a la adopción del Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo por el que se establecen condiciones específicas aplicables a la pesca de poblaciones de aguas profundas en el Atlántico Nororiental y disposiciones relativas a la pesca en aguas internacionales del Atlántico Nororiental, y se deroga el Reglamento (CE) n.o 2347/2002 del Consejo.
                  

                     Esta propuesta, aprobada en la Comisión de Pesca con una muy considerable mayoría, ha transigido en una serie de puntos importantes, como lo son la acogida de nuevas normas de transparencia más exigentes a través, por ejemplo, del registro de todas las capturas, la fijación de un límite batimétrico de 800 metros para proteger mejor los ecosistemas más vulnerables de los fondos marinos o el establecimiento de sanciones a los buques que infrinjan estas normas, sin que nadie quede impune en el caso de varias normas de control.
                  

                     Éstas sólo son algunas de las nuevas medidas que, en mi opinión, van a contribuir significativamente al objetivo de una pesca sostenible.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. — Zdržel jsem se. Vzhledem k tomu, že Česká republika nemá moře, nechávám rozhodnutí týkající se regulace rybolovu na členských státech, kterých se to týká.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Europska unija zamrznut će ribolovni otisak utvrđivanjem područja u kojem su dozvoljene aktivnosti dubokomorskog ribolova, što uključuje zonu ciljanih ribolovnih aktivnosti poduzetih u razdoblju od 2009. do 2011. u vodama EU-a i sjeveroistočnog Atlantika. To geografsko ograničenje primjenjivat će se na plovila koja obavljaju ribolov dubokomorskih vrsta, a za brodove koji krše propise o dubokomorskom ribolovu uvode se posebne sankcije. Dogovoreno je ograničenje dubine ribolova od 800 metara, a cilj te nove mjere je učinkovitija zaštita osjetljivih morskih ekosustava.
                  

                     Parlament je uveo i nova pravila o transparentnosti koja uključuju obaveze informiranja javnosti o europskim plovilima koja obavljaju ribolov dubokomorskih vrsta i obavještavanja o svim ulovima. Države članice također će biti obvezne pružati informacije o položaju osjetljivih ekosustava, a Komisija će svake godine ocjenjivati te podatke i prilagođavati područje dozvoljenog ribolova.
                  

                     S obzirom na to da je stajalište Vijeća u prvom čitanju u skladu sa sporazumom postignutim u okviru trijalogâ, nisam podržala prijedlog da se odbaci stajalište Vijeća.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – The regulation must have the following aims: to prevent significant adverse impacts on vulnerable marine ecosystems and ensure the long-term conservation of deep sea fish stocks; to minimise and where possible prevent by-catches; to apply the precautionary and ecosystem approaches to fisheries management; and to ensure that the Union measures aimed at the sustainable management of deep-sea fish stocks are consistent with resolutions adopted by the General Assembly of the United Nations.

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Απείχα κατά την ψηφοφορία της τροπολογίας σχετικά με τη σύσταση για τη δεύτερη ανάγνωση σχετικά με τη θέση του Συμβουλίου σε πρώτη ανάγνωση ενόψει της έκδοσης κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τη θέσπιση ειδικών όρων όσον αφορά την αλιεία αποθεμάτων βαθέων υδάτων στον Βορειοανατολικό Ατλαντικό και διατάξεων όσον αφορά την αλιεία σε διεθνή ύδατα του Βορειοανατολικού Ατλαντικού καθώς και για την κατάργηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 2347/2002, διότι η εν λόγω σύσταση για τη δεύτερη ανάγνωση δεν είναι επαρκώς τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour la proposition du Conseil.
                  

                     La proposition du Conseil vise à renforcer des mesures techniques restrictives contre certains engins de pêche en eaux profondes de l'Atlantique du Nord-Est. La réglementation actuellement en vigueur envisage déjà certaines restrictions mais elles ne sont pas suffisantes pour protéger les écosystèmes, pourtant très fragiles, et pour garantir une pêche durable dans ces eaux. Nous soutenons donc cette règlementation en la considérant favorable à la protection des ressources marines.
                  

Marisa Matias (GUE/NGL),
por escrito. – Esta Recomendação para segunda leitura visa a aprovação de um relatório de regulamentação das pescas nas águas da UE no Atlântico Nordeste.
                  

                     Uma das medidas previstas é a definição da zona onde as atividades de pesca de profundidade serão autorizadas, propondo-se sanções concretas para os navios que violem o disposto no regulamento.
                  

                     Com efeito, as medidas propostas revelam uma forte preocupação na salvaguarda dos ecossistemas marinhos vulneráveis e das zonas biologicamente sensíveis, sendo assegurada a sustentabilidade do ecossistema. Votei a favor.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. — Τάσσομαι υπέρ της έκδοσης κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τη θέσπιση ειδικών όρων όσον αφορά την αλιεία αποθεμάτων βαθέων υδάτων στον Βορειοανατολικό Ατλαντικό και διατάξεων όσον αφορά την αλιεία σε διεθνή ύδατα του Βορειοανατολικού Ατλαντικού καθώς και για την κατάργηση του κανονισμού. Επιβάλλεται το Κοινοβούλιο να εισαγάγει καινούργιους και αυστηρότερους κανόνες διαφάνειας οι οποίοι θα περιλαμβάνουν και υποχρεώσεις δημοσιοποίησης πληροφοριών σχετικά με τα ευρωπαϊκά σκάφη που στοχεύουν είδη βαθέων υδάτων και υποβολής αναφορών για όλα τα αλιεύματα του οικοσυστήματος.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Pritariu Parlamentui pateiktai Tarybos pozicijai dėl giliavandenių žuvų išteklių ir jų žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse. Tarybos pasiūlyme nustatomos zonos, kuriose bus leidžiama vykdyti gelminę žvejybą. Šis geografinis apribojimas bus taikomas giliavandenes žuvis žvejojantiems laivams. Laivams, kurie pažeidžia reglamentą dėl giliavandenės žvejybos, bus pradėtos taikyti konkrečios sankcijos. Tikiuosi, jog dėl šių pakeitimų bus užtikrinta geresnė pažeidžiamų jūros dugno jūrinių ekosistemų apsauga.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Après l'adoption de la position du Parlement en première lecture en séance plénière le 10 décembre 2013, les négociations en trilogue ont commencée pour parvenir à un accord en juillet 2016. La pêche au chalut en eau profonde est interdite à partir de 800 m et à partir de 400m pour les zones dites ‘d'environnement marin vulnérable’.
                  

                     De plus l'empreinte de pêche sera gelée et limitée aux zones dans laquelle la pêche ciblée a eu lieu entre 2009 et 2011. Enfin Le Parlement a introduit de nouvelles règles en matière de transparence en incluant l'obligation d'informer le public sur les navires européens ciblant les espèces d'eau profonde et de déclarer toutes les captures (poissons et écosystèmes vulnérables). J'aurai voulu plus et mieux. Le résultat négocié limite la prédation sur l'écosystème marin tout en contribuant à la durabilité du secteur de la pêche. Je vote pour ce texte.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce rapport vise à renforcer la protection des stocks et la règlementation de la pêche en eau profonde dans l'atlantique du Nord-Est. Ce type de pêche n'étant plus rentable, le dernier opérateur français concerné dans ce secteur, se retire progressivement. Les dégâts occasionnés sur l'environnement et l'écosystème marin, sans compter la quasi-impossibilité de reconstitution des stocks m'ont poussé à voter pour ce rapport qui n'aura pas d'incidence sur le tissu économique français et à voter contre l'amendement de rejet.
                  

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — Je salue la position prise par le Parlement européen concernant le règlement relatif à la pêche dans l'Atlantique du Nord-Est. Concernant la pêche dans les eaux européennes, ce Règlement comprend notamment l'interdiction du chalutage de fond en dessous de 800 mètres et vise à protéger les écosystèmes des fonds marins. Je me réjouis que la politique européenne en matière de pêche accomplisse un pas supplémentaire en direction d'une gestion responsable des ressources et d'une protection accrue des environnements marins ; et en particulier ici les écosystèmes les plus vulnérables.
                  

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Parlament 2013. december 10-én fogadta el első olvasatban álláspontját a Bizottságnak a mélytengeri állományoknak az Atlanti-óceán északkeleti részén történő halászatára vonatkozó egyedi feltételek és az Atlanti-óceán északkeleti részének nemzetközi vizein folytatott halászatra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, valamint a 2347/2002/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatáról. A Tanács ezt követően 2014 januárja és 2015 novembere között részletesen megvitatta a javaslatot. A 2015. november 17-e és 2016. június 30-a közötti időszakban tartott ötfordulós háromoldalú egyeztetés eredményeként a Parlament és a Tanács tárgyalócsoportjai megállapodásra jutottak a javaslatról. A megállapodás szövegét 2016. július 12-én elfogadta a Halászati Bizottság Ezt követően a Tanács elfogadta a megállapodást megerősítő első olvasatbeli álláspontját.
                  

                     A Halászati Bizottság jelentésében azt indítványozza, hogy a Parlament értsen egyet a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával, tekintettel arra, hogy az összhangban van a háromoldalú egyeztetés során elért megállapodással. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – La réglementation en vigueur prévoit des mesures techniques restrictives contre certains engins de pêche (interdiction des filets maillants) et interdisent la pêche en eaux profondes dans certaines zones. Mais ces restrictions ne suffisent pas à garantir une pêche durable C'est pourquoi les possibilités de pêche ont été constamment revues à la baisse depuis que l'on a commencé à les réglementer. Le texte prévoit une réglementation plus rigoureuse: interdiction du chalutage sous 800 mètres de profondeur, gel de l'empreinte (obligation pour les navires de pêcher uniquement dans les zones déjà exploitées entre 2009 et 2011), renforcement des contrôles à bord et des sanctions, plus grande transparence de l'activité. En outre, la collecte de données scientifiques sera assurée par des observateurs scientifiques qui devront embarquer sur 20 % des navires. Position favorable au rapport, et contre l'amendement de rejet.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – La réglementation en vigueur prévoit des mesures techniques restrictives contre certains engins de pêche (interdiction des filets maillants) et interdisent la pêche en eaux profondes dans certaines zones. Mais ces restrictions ne suffisent pas à garantir une pêche durable et protectrice de ces écosystèmes particulièrement fragiles. C'est pourquoi les possibilités de pêche ont été constamment revues à la baisse depuis que l'on a commencé à les réglementer.
                  

                     En commission pêche, le 12 juillet, la proposition de règlement a été adoptée. Il prévoit une réglementation plus rigoureuse: interdiction du chalutage sous 800 mètres de profondeur, gel de l'empreinte (obligation pour les navires de pêcher uniquement dans les zones déjà exploitées entre 2009 et 2011), renforcement des contrôles à bord et des sanctions et plus grande transparence de l'activité. En outre, la collecte de données scientifiques sera assurée par des observateurs scientifiques qui devront embarquer sur 20 % des navires.
                  

                     Globalement, ce texte est un bon compromis et je rejette donc cet amendement de rejet du texte.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I supported this report as it simplifies the current management system, currently subject to a double instrument, and it is important we take action now to stop the destructive impact of bottom trawls.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte en deuxième lecture au sujet des conditions spécifiques pour la pêche des stocks d'eau profonde dans l'Atlantique du Nord-Est ainsi que des dispositions relatives à la pêche dans les eaux internationales de l'Atlantique du Nord-Est. La résolution législative approuve la position du Conseil et bannit la pêche en eaux profondes au-delà de 800 m (400 m dans les zones vulnérables). Le chalutage en eaux profondes représente seulement 1% de la pêche européenne mais cause de graves dommages à l'environnement. C'est pourquoi il était indispensable d'y apporter des restrictions. Le texte adopté renforce les contrôles et les sanctions applicables aux contrevenants.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – I have voted against this report on deep-sea stocks and fishing in international waters.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am susținut prin votul meu această recomandare deoarece consider că acordul final negociat cu reprezentanții Consiliului este unul bun, care aduce îmbunătățiri legislației privind protecția mediului marin de adâncime. Având în vedere fragilitatea acestui tip de mediu marin și faptul că diversitatea și cantitatea stocurilor de pește de adâncime sunt în pericol, cauzat de regenerarea lentă a acestora, consider că era extrem de important ca UE să adopte un regulament complet și ferm în acest sens. Apreciez că prezentul acord impune standarde ridicate de protecție a mediului, protejează biodiversitatea din apele adânci, respectând politica comună în domeniul pescuitului și obiectivele acesteia.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Ei toetanud, kuna leian, et saavutatud kompromiss peab jõustuma. Süvamere kalavarud on ohus ning nende säilitamiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid, nagu näiteks määrates kindlaks ala, kus on süvamerepüük lubatud, karistused laevadele, mis rikuvad süvamerepüügi eeskirju ning läbipaistvamad eeskirjad kalapüügilaevadele.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Η αλιεία βαθέων υδάτων στον Βορειοανατολικό Ατλαντικό αντιστοιχεί σε ποσοστό περίπου 1% των εκφορτώσεων από τον Βορειοανατολικό Ατλαντικό. Η οικονομία πολλών αλιευτικών κοινοτήτων εξαρτάται, έως έναν βαθμό, από την αλιεία ειδών βαθέων υδάτων. Τα αποθέματα βαθέων υδάτων είναι ιχθυαποθέματα που αλιεύονται σε ύδατα πέραν των κύριων ιχθυότοπων της υφαλοκρηπίδας. Υπερψήφισα την έκθεση, η οποία θέτει, μεταξύ άλλων, το θέμα της βιώσιμης διαχείρισης των αποθεμάτων και το ζήτημα της πρόληψης σημαντικών δυσμενών επιπτώσεων στα ευπαθή θαλάσσια οικοσυστήματα. H Ευρωπαϊκή Ένωση θα παγώσει το αλιευτικό της αποτύπωμα διευκρινίζοντας σε ποια περιοχή θα επιτρέπεται η αλιεία βαθέων υδάτων. H περιοχή περιλαμβάνει την περιοχή όπου ασκήθηκε στοχευμένη αλίευση μεταξύ 2009 και 2011 στα ύδατα της ΕΕ στον Bορειοανατολικό Aτλαντικό. Επιπλέον, συμφωνήθηκε η αλιεία για ένα όριο βάθους 800 μέτρων. Tο νέο αυτό μέτρο επιδιώκει να προστατεύσει αποτελεσματικότερα τα ευπαθή θαλάσσια οικοσυστήματα βαθέων υδάτων. Oμοίως, συμφωνήθηκε ότι τα σκάφη που συλλαμβάνονται να αλιεύουν σε ευπαθή θαλάσσια οικοσυστήματα σε βάθος μεγαλύτερο των 400 μέτρων θα πρέπει να σταματούν τις επιχειρήσεις τους και να μετακινούνται σε απόσταση πέντε τουλάχιστον ναυτικών μιλίων από τη συγκεκριμένη αλιευτική περιοχή.
                  

Gilles Pargneaux (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution qui valide l'accord obtenu en trilogue sur la pêche en eau profonde. Cet accord permettra de protéger les écosystèmes vulnérables marins tout en protégeant l'emploi et les pêcheurs. Le Parlement européen a ainsi obtenu que des sanctions spécifiques soient introduites pour les navires contrevenant au règlement sur la pêche en eau profonde et qu'un certain nombre de règles de contrôle ne fassent l'objet d'aucune exemption. Les négociateurs du Parlement et du Conseil ont convenu de fixer une limite bathymétrique de 800 mètres. Cette nouvelle disposition que je soutiens a pour objectif de mieux protéger les écosystèmes marins vulnérables des fonds marins.
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho espresso voto contrario alla raccomandazione della collega, relativa all'adozione del regolamento che istituisce condizioni specifiche pe la pesca e gli stock di acque profonde e la pesca nelle acque internazionali nell'area dell'Atlantico nord-orientale poiché, pur condividendo il principio della salvaguardia dell'ecosistema marino, con particolare riferimento alle specie più vulnerabili, ritengo che l'introduzione nel regolamento medesimo di norme più stringenti possa avere un impatto socioeconomico negativo.
                  

                     Penso al divieto di qualsiasi attività di strascico del fondo anche esplorativo oltre gli 800 metri, che non ha alcun fondamento scientifico, e alla difficoltà di spiegare ad un operatore del settore in buona fede che questa attività, prima legale, ora è impraticabile; così come alla norma che sancisce la presenza di osservatori sul 20 per cento delle imbarcazioni, che comporta oneri notevoli. Apprezzo i passi in avanti compiuti nella stesura del nuovo regolamento, ma ritengo che occorra una maggiore flessibilità. Pertanto, ho espresso voto negativo.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržavam prijedlog Uredbe o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba za ribolov u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika. Ovom Uredbom zamrznut će se ribolovni otisak utvrđivanjem područja u kojem su dozvoljene aktivnosti dubokomorskog ribolova. To geografsko ograničenje primjenjivat će se na plovila koja obavljaju ribolov dubokomorskih vrsta, a posebno će se sankcionirati brodove koji krše propise o dubokomorskom ribolovu. U cilju učinkovitije zaštite osjetljivih morskih ekosustava na morskom dnu Uredba nudi ograničenje dubine od 800 metara, a plovila zatečena u ribolovu u osjetljivim morskim ekosustavima na dubini većoj od 400 metara morat će prekinuti svoje ribolovne aktivnosti i udaljiti se najmanje 5 nautičkih milja od spomenutog područja.
                  

                     Pozdravljam nova i stroža pravila o transparentnosti koja uključuju obavezu informiranja javnosti o europskim plovilima koja obavljaju takav ribolov kao i obavještavanje o svim ulovima. U svrhu osiguranja prikupljanja znanstvenih podataka znanstveni promatrači moraju biti prisutni na 20 % plovila. Države članice također će biti obvezne pružati informacije o položaju osjetljivih ekosustava, a Europska komisija svake će godine ocjenjivati te podatke i s obzirom na njih prilagođavati područje dozvoljenog ribolova.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Nužno je osigurati sve uvjete za uspješnu prevenciju negativnih posljedica na ranjive morske ekosustave te zato podržavam usvajanje teksta bez dodatnih izmjena. U srpnju je Odbor za ribarstvo glasao o tekstu sporazuma Parlamenta i Vijeća iz lipnja 2016. te ga je odobrio velikom većinom glasova. Vijeće je 18. listopada 2016. usvojilo svoje stajalište u prvom čitanju kojim je potvrdilo sporazum.
                  

                     Drago mi je što je Parlament postigao da se brodovima koji krše propise o dubokomorskom ribolovu uvedu posebne sankcije. U svrhu učinkovitije zaštite osjetljivih morskih ekosustava dogovorena su i ograničenja dubine od 800 metara s ciljem zaštite ekosustava na morskom dnu te će općenito plovila koja budu zatečena u ribolovu u osjetljivim ekosustavima, na dubini većoj od 400 metara, morati prekinuti svoje ribolovne aktivnosti i udaljiti se najmanje 5 nautičkih milja. Države članice također će biti obvezne pružati informacije o položaju osjetljivih ekosustava, a Europska komisija svake će godine ocjenjivati te podatke i prilagođavati područje dozvoljenog ribolova.
                  

                     Transparentnost je načelo koje potičemo na svim razinama naše Unije, građani su dobrodošli aktivni sudionici u svim našim politikama – stoga pozdravljam uvođenje novih i strožih pravila o transparentnosti uključivanjem obaveze informiranja javnosti o europskim plovilima koja obavljaju ribolov dubokomorskih vrsta.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. — Este é um dossiê complexo, cuja discussão se desenrola há mais de três anos.
                  

                     O compromisso a que finalmente se chegou é razoável do ponto de vista dos objetivos preconizados e das soluções apontadas – o que não acontecia com a proposta inicial da Comissão Europeia.
                  

                     O Regulamento prevê que a UE congele a sua ‘pegada de pesca’. O limite de profundidade de pesca é de 800 metros, tendo em vista a salvaguarda dos ecossistemas marinhos de profundidade.
                  

                     Os navios que pesquem em ecossistemas marinhos vulneráveis a uma profundidade superior a 400 metros terão de parar as suas operações e deslocar-se, pelo menos, cinco milhas náuticas da zona de pesca em causa.
                  

                     O Regulamento prevê melhorias ao nível da transparência, da disponibilização de informação e da recolha de dados científicos – aspetos que valorizamos.
                  

                     Defendemos que se devia ter ido mais longe no domínio das águas internacionais (zonas ICES), onde se desenvolvem atividades de pesca que importava submeter a uma regulamentação mais estrita, com isso beneficiando os recursos que evoluem nas águas dos Açores e da Madeira – regiões onde há muito se adotaram medidas específicas de proteção de ecossistemas marinhos vulneráveis, mas que acabam por ser afetadas por atividades de pesca desenvolvidas por frotas europeias em áreas mais setentrionais.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Hlubinný rybolov je dalším v řadě obrovských environmentálních problémů spojených s tempem, jakým lidstvo vyčerpává přírodní zdroje. Narušování ekosystémů člověkem má za následek bezprecedentní ztrátu biodiverzity a ztrátu ekosystémových služeb, které jsou pro nás jako pro lidstvo životně důležité. Během posledních několika dekád vzrostla intenzita hlubinného rybolovu exponenciálně, technika takzvaného bottom trawling, kdy za sebou rybářské lodě po dně táhnou sítě často o velikosti fotbalového hřiště, dělá z mořského dna v podstatě poušť. Hlubokomořské ekosystémy mají přitom zásadní vliv na život v moři a tedy i na planetě a jejich nekontrolované plundrování bude mít možná velmi brzy velice neblahé následky. Jsem proto rád, že se po dlouhých jednáních podařilo Parlamentu a Radě dosáhnout dohody ohledně tohoto návrhu, který počítá s redukcí ničivých dopadů rybolovu v mezinárodních vodách severovýchodního Atlantiku, a to pomocí vymezení konkrétní oblasti, ve které bude hlubinný rybolov probíhat. Dále dohoda stanoví hranici hloubky, ve které je možné lovit, na 800 metrů a předkládá návrh sankcí pro lodě, které nařízení o hlubinném rybolovu poruší. Některá plavidla budou také povinna brát na palubu vědecké pozorovatele, aby mohl dále probíhat sběr dat a výzkum efektivity nařízení, což osobně považuji za velmi důležité.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport permettant de limiter le chalutage de fond dans l'Atlantique du Nord-Est qui détruit les habitats des fonds marins. Une limite de profondeur de 800 mètres au-delà de laquelle la pêche est interdite a donc été établie ce qui contribuera à protéger les écosystèmes marins vulnérables et fragiles. De plus, les États auront désormais l'obligation de fournir des informations sur l'emplacement des écosystèmes vulnérables, sur les navires européens ciblant des espèces d'eau profonde et de faire un rapport sur toutes les prises. Enfin, l'UE a défini la zone dans laquelle les activités de pêche en eau profonde seront autorisées, ainsi que des sanctions spécifiques pour les navires qui ne respecteront pas les règles en la matière.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – We supported rejection as these plans attempt to tie up arrangements in the North-East Atlantic in a manner which is damaging to the interests of the UK after we leave the European Union.

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – Vote fortement chargé en symbole ce midi avec l'adoption par le Parlement européen d'un nouveau règlement qui interdit la pêche au-delà d'une profondeur de 800 mètres dans l'Atlantique Nord-Est.
                  

                     Il s'agit de la principale zone de pêche pour les États membres de l'Union Européenne, environ 70% des captures globales de poissons. Cette interdiction de la pêche en haute profondeur s'appliquera au chalutage de fond, qui détruit souvent les habitats des fonds marins, et limitera la pêche en eaux profondes à la zone où elle avait lieu entre 2009 et 2011.
                  

                     Parmi les autres mesures importantes figurent l'obligation pour les États membres de fournir des informations sur l'emplacement des écosystèmes vulnérables et des contrôles plus stricts en mer: 20% des navires européens devront avoir à leur bord un observateur (scientifique) pour assurer la collecte de données opportunes et précises.
                  

                     Ce texte répond donc à certains problèmes soulevés par les ONG. Mais à terme l'UE devra s'engager à faire plus si elle souhaite vraiment protéger ses ressources halieutiques, par exemple via une élimination programmée des chaluts de fond et des filets maillants de fond dans les pêcheries d'eau profonde. C'est ce qu'avait justement proposé la Commission européenne dès 2012.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Com este relatório pretende-se que a União Europeia congele a pegada da pesca, definindo a zona onde as atividades de pesca de profundidade serão autorizadas.
                  

                     O Parlamento conseguiu ainda que fossem aplicadas sanções específicas aos navios que infringem o regulamento relativo à pesca de profundidade, introduzindo novas regras de transparência mais rigorosas, incluindo a obrigação de fornecer informações ao público sobre os navios europeus que exercem a pesca dirigida às espécies de profundidade e de registar todas as capturas (peixes e ecossistemas vulneráveis).
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu cette recommandation qui vise à interdire la pêche au-delà d'une profondeur de 800 mètres dans l'Atlantique Nord-Est. Cette interdiction s'appliquera au chalutage de fond, qui détruit souvent les habitats des fonds marins, et viendra limiter la pêche en eaux profondes à la zone où elle avait lieu entre 2009 et 2011.
                  

                     En outre, des contrôles plus stricts en mer ainsi que des règles sur la transparence de la collecte de données seront également appliqués.
                  

                     Dorénavant, il y aura davantage de garanties de transparence, incluant par exemple des obligations de fournir des informations publiques sur les navires européens ciblant des espèces d'eau profonde et de faire rapport sur toutes les prises (poissons et écosystèmes vulnérables).
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau dėl šios rekomendacijos. Susitarimo tekstas 2016 m. liepos 12 d. buvo pateiktas balsavimui Žuvininkystės komitete ir patvirtintas didele balsų dauguma. Susitarime atspindėti keli svarbūs aspektai. Sutarta, kad bus nustatyta 800 m batimetrinė riba. Šios naujos nuostatos tikslas – geresnė pažeidžiamų jūros dugno jūrinių ekosistemų apsauga. Taip pat susitarta, kad pasiekę daugiau kaip 400 m. gylį ir palietę pažeidžiamas jūrų ekosistemas, gelminę žvejybą vykdantys laivai turės nutraukti veiklą ir bent 5 jūrmyles nutolti nuo tos ekosistemos žvejybos zonos.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Na sequência dos diversos trílogos que tiveram lugar para chegar a um acordo negocial relativamente à adoção de um regulamento tendente ao estabelecimento de condições específicas para a pesca de espécies de profundidade no Atlântico Nordeste e ainda de disposições aplicáveis à pesca em águas internacionais nesta região, foi possível adotar a sua posição em primeira leitura.
                  

                     Assim, o compromisso alcançado nesta matéria tem como principais medidas o congelamento da ‘pegada da pesca’, através da definição da zona onde serão autorizadas as atividades de pesca de profundidade, a aplicação de sanções específicas aos navios que violem o regulamento e a fixação de um limite batimétrico de 800m, com vista à proteção dos ecossistemas vulneráveis dos fundos marinhos.
                  

                     Através da adoção destas e de outras medidas constantes do regulamento, será possível melhorar os conhecimentos científicos sobre as espécies de profundidade e os seus habitats, aplicar medidas técnicas de gestão das pescas e, por essa via, garantir uma exploração mais sustentável das espécies de profundidade, minimizando simultaneamente o impacto das atividades de pesca de alto mar no meio marinho. Em face do exposto, o meu voto foi favorável à aprovação deste relatório.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für das Abkommen gestimmt, das besondere Bedingungen für die Fischerei in Tiefseebeständen und in internationalen Gewässern des Nordostatlantiks festlegt.
                  

                     Grund für das Abkommen ist, dass durch bereits bestehende Regelungen die Anfälligkeit der Fischbestände und die Schwierigkeit der Festlegung eines nachhaltigen Fischereisektors noch nicht verbessert wurden. Das Abkommen soll nun an dieser Stelle Abhilfe schaffen und dabei helfen, eine Überfischung in den internationalen Gewässern des Nordatlantiks zu verhindern.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Voto en contra de la enmienda de rechazo a la posición del Consejo en primera lectura, porque considero positivo que se congele la huella de pesca en aguas profundas y se estipulen sanciones específicas para los buques que incumplan la normativa. Los equipos negociadores del Parlamento y del Consejo llegaron a un acuerdo sobre la propuesta de la Comisión el 30 de junio de 2016, estableciendo un límite de profundidad de 800 metros para la pesca de arrastre, con la que se pretende garantizar la protección de los ecosistemas marinos vulnerables. También es una buena noticia la obligación de los buques de salir de las zonas de pesca de más de 400 metros de profundidad cuando se encuentren en ecosistemas vulnerables. Las nuevas normas de transparencia sobre la actividad pesquera en aguas profundas y su impacto, así como la introducción de observadores científicos a bordo de un 20 % de los barcos deberían también servir para avanzar en esta misma dirección. Por esta razón no apoyo la enmienda que pretendía rechazar la posición del Consejo en primera lectura.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Gli stock di acque profonde e gli ecosistemi marini presentano caratteristiche peculiari che li rendono particolarmente sensibili alle attività umane.
                  

                     Numerose specie hanno una crescita lenta, vivono a lungo e si riproducono tardi. Grazie al nuovo regolamento saranno adottate una serie di misure specifiche al fine di garantire una pesca d'altura sostenibile e prevenire i danni ai fondali marini e alle loro forme di vita, quali, ad esempio, le barriere coralline di acqua fredda, i giardini di spugne e gli ecosistemi delle montagne sottomarine.
                  

                     Sarà introdotto il divieto di pesca con reti a strascico a profondità superiori a 800 metri, o superiore a 400 metri in presenza di un ecosistema marino vulnerabile, e sarà definita una ‘impronta geografica’ in modo che i pescherecci possano pescare solo in aree già interessate da attività di pesca. Alcune misure di controllo come la presenza di osservatori a bordo contribuiranno infine a garantire il rispetto delle norme. Ho deciso di votare a favore di tale regolamento in quanto la nuova proposta rappresenta un giusto equilibrio tra la salvaguardia dell'ambiente e una gestione responsabile di questo tipo di pesca.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – I voted in favour of the rejection amendment. We tabled this rejection amendment as the EU should not be involved in the North Sea. Without our amendment this would have passed without a vote.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Today I voted to support this compromise text on deep-sea fishing in the North-East Atlantic which is in line with the principles of the new Basic Regulation/CFP Reform. It also ensures conditions for preventing significant adverse impacts on vulnerable marine ecosystems, establishes specific sanctions, better conditions for improving data collection and stronger transparency rules.

Branislav Škripek (ECR),
písomne. – Hlasoval som proti zamietnutiu tohto uznesenia. Rybolov je potrebné regulovať a chrániť, aby dochádzalo k dlhodobo udržateľnému hospodáreniu. V rámci tejto regulácie a ochrany bolo potrebné prehodnotiť a stanoviť osobitné podmienky lovu hlbokomorských populácií rýb v severovýchodnom Atlantiku. Výsledkom dohody je napríklad to, že Európska únia zmrazí svoju rybolovnú stopu špecifikovaním oblasti, v ktorej bude hlbokomorský rybolov povolený. Zavedú sa osobitné sankcie pre plavidlá, ktoré porušia nariadenie o hlbokomorskom rybolove, a v prípade určitých ustanovení nebudú platiť žiadne výnimky. Taktiež sa dohodol hĺbkový limit 800 metrov.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Podporila som uznesenie, pretože považujem za správne, aby sa v súlade s rezolúciou Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, najmä rezolúciou č. 61/105 a 64/72 zabezpečila ochrana citlivých hlbokomorských ekosystémov pred vplyvom rybárskeho výstroja na lov pri dne, ako aj udržateľného využívania hlbokomorských populácií rýb. Aj keď rybolov hlbokomorských druhov sa v EÚ reguluje od roku 2003 prostredníctvom celkového povoleného výlovu (TAC), myslím si, že iba vďaka ďalším účinným opatreniam môžeme zabrániť ďalším nepriaznivým dôsledkom neregulovaného rybolovu a ničenia hlbokomorských populácií rýb. Mrzí ma, že populácie niektorých hlbokomorských rýb sú ohrozované rybolovnou činnosťou mimo hlavných rybárskych lovísk. K tomu, aby sa zabezpečilo, že populácie hlbokomorských rýb sa dokážu obnoviť a bude možné ich využívať udržateľným spôsobom aj v dlhodobom horizonte, je nevyhnutné znížiť niektoré úlovky. Som presvedčená o tom, že je v našom záujme, aby sme dosiahli v tejto oblasti ďalší pokrok, pretože je to dobrá investícia nielen do zdravia našich morí, ale aj do budúcnosti našich rybárov.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Podpiram zakonodajno resolucijo Evropskega parlamenta, ki potrjuje stališče Sveta v prvi obravnavi.
                  

                     Z dogovorom je namreč dosežen ključni namen, ki je zagotoviti trajnostno upravljanje in izkoriščanje globokomorskih vrst in hkrati čim bolj zmanjšati vpliv globokomorskih ribolovnih dejavnosti na morsko okolje, ki je zelo občutljivo.
                  

                     Ključno je poudariti, da bo Evropska unija zamrznila svoj odtis ribolovnih dejavnosti tako, da bo opredelila območje, kjer bo globokomorski ribolov dovoljen. To območje vsebuje tudi območje v vodah EU v severovzhodnem Atlantiku, kjer je usmerjen ribolov potekal med leti 2009 in 2011. Ta ozemeljska zamejitev bo veljala za plovila, ki lovijo globokomorske vrste, tj. tista, pri katerih ulov globokomorskih vrst predstavlja več kot 8 % vsega ulova na vsaj enem ribolovnem potovanju na leto. Določena je tudi globinska meja 800 metrov, kar je pomembno za učinkovito zaščito občutljivih globokomorskih ekosistemov.
                  

                     Pomemben pa je tudi dogovor, da bodo morala plovila, ki jih zalotijo pri ribolovu v občutljivih morskih ekosistemih v globini več kot 400 metrov, prenehati s svojimi dejavnostmi in odpluti vsaj pet navtičnih milj stran od zadevnega ribolovnega območja. Da bi zagotovili zbiranje znanstvenih podatkov, bo moralo imeti 20 % plovil na krovu znanstvenega opazovalca.
                  

                     Upam, da bo vsebini sedaj sledila še učinkovita implementacija v praksi.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Die Entschließung des EU-Parlaments zum Standpunkt des Rates in erster Lesung im Hinblick auf den Erlass der Verordnung des Europäischen Parlaments und des Rates mit besonderen Auflagen für die Befischung von Tiefseebeständen im Nordostatlantik und Vorschriften für den Fischfang in internationalen Gewässern des Nordostatlantiks und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 2347/2002 des Rates lehne ich ab. Ich habe für den Antrag auf Ablehnung gestimmt.
                  

                     Umweltschutz liegt mir am Herzen, wird in diesem Bericht aber zu weit getrieben. Die Europäische Union friert den Fußabdruck der Fischerei ein, indem festgelegt wird, in welchem Gebiet Tiefseefischerei zulässig ist. Fischerei wird nur in oder oberhalb einer Tiefe von 800 Metern zugelassen. Darüber hinaus haben die Mitgesetzgeber vereinbart, dass in Tiefen von mehr als 400 Metern Tiefseefischereifahrzeuge, deren Fang aus empfindlichen Meeresökosystemen stammt, die Fangtätigkeit einstellen und sich mindestens fünf Seemeilen von dem betreffenden Fanggebiet entfernen müssen.
                  

                     Absurd ist, dass 20 % der Schiffe wissenschaftliche Beobachter mit an Bord nehmen müssen, um die Erhebung wissenschaftlicher Daten sicherzustellen.
                  

                     Zweifel an der Kompetenz der EU zu diesem Vorhaben bestehen ohnehin.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem proti predlogu skupine EFDD, da Evropski parlament zavrne stališče Sveta iz prve obravnave glede določitve posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe Sveta.
                  

                     Podpiram kompromise, ki so bili doseženi v trialogu, kot je ta, da bo Evropska unija zamrznila svoj odtis ribolovnih dejavnosti tako, da bo opredelila območje, kjer bo globokomorski ribolov dovoljen.
                  

                     Prav tako podpiram kompromis, da se vpeljejo posebne kazni za plovila, ki bodo kršila predpise o globokomorskem ribolovu, ter da pri nekaterih predpisih ne bo možnih nobenih izjem.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η ΕΕ οφείλει να επιδιώκει την αποτελεσματική προστασία των ευπαθών θαλάσσιων οικοσυστημάτων βαθέων υδάτων.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a mélytengeri állományok és halászattal kapcsolatos ajánlást, amely anyag már második olvasatban került az Európai Parlament elé. Az első, három évvel ezelőtti állapotokhoz képest jelentős kompromisszumokat sikerült elérni, amelyek fenntarthatóvá teszik a halászatot a nemzetközi vizeken. Az ajánlás utal rá, hogy az EU első lépésként meghatározza azt a területet, amelyen a mélytengeri halászat megengedett, ezáltal befagyasztja a halászati lábnyomát. Ez a földrajzi határ a mélytengeri fajokra halászó hajókra vonatkozik majd, vagyis azokra, amelyek mélytengeri fajokból álló fogásai a teljes fogás több mint 8%-át teszi ki. Kiemeli továbbá, hogy a Parlament konkrét szankciókat helyezett kilátásba a rendeletet megsértőkkel szemben. A kompromisszum során a felek 800 méteres mélységi korlátban állapodtak meg, amely hatékonyabban védi majd a veszélyeztetett mélytengeri ökoszisztémát.
                  

                     Fontosnak tartom megemlíteni, hogy új, szigorúbb átláthatósági szabályok kerülnek bevezetésre olyan kötelezettségek beiktatásával, melyek értelmében az európai mélytengeri fajokra halászó hajókra vonatkozó információkat a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni, és valamennyi fogást be kell jelenteni. Fontos elemként jelenik meg, hogy a tagállamoknak tájékoztatást kell adniuk a sérülékeny ökoszisztémák elhelyezkedéséről (hatásvizsgálat), illetve a Bizottság évente értékelni fogja ezeket az adatokat, és ennek megfelelően (végrehajtási jogi aktusok által) kiigazítja az engedélyezett halászati területet.
                  

Claudiu Ciprian Tănăsescu (S&D),
în scris. – În general, promovarea dezvoltării durabile presupune includerea cerințelor de protecție a mediului în definirea și aplicarea politicilor și acțiunilor UE. În ceea ce privește pescuitul de adâncime, necesitatea reglementării (în conformitate cu principiul precauției și prevenției) derivă din faptul că se impune o exploatare sustenabilă pe termen lung a acestor stocuri, nu doar în scopul prevenirii efectelor nocive semnificative asupra ecosistemelor marine vulnerabile, ci și în vederea asigurării conservării resurselor piscicole respective. În acest sens, avizele științifice sunt indispensabile. Astfel, activitățile de pescuit trebuie să fie condiționate de o evaluare prealabilă a impactului asupra mediului, adoptându-se, dacă este cazul, măsuri de închidere a zonelor cu sisteme vulnerabile, măsuri specifice de prevenire a efectelor semnificative asupra ecosistemelor marine vulnerabile, măsuri de conservare destinate protejării ecosistemelor marine vulnerabile. Evaluările de impact ale aplicării dispozițiilor trebuie să fie fundamentate pe colectări reale și pertinente de date și informații. În sensul protecției mediului, este salutară eliminarea treptată a metodelor de pescuit care sunt extrem de dăunătoare pentru ecosistemele marine vulnerabile, prezentând, în același timp, niveluri ridicate de capturi nedorite de specii de adâncime.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Activitatea de pescuit este una dintre activitățile economice esențiale pentru o parte însemnată a statelor membre ale Uniunii Europene. O pondere semnificativă a acestei activități este acoperită de pescuitul stocurilor de specii de adâncime în zona Atlanticului de Nord-Est. În vederea protejării ecosistemului marin vulnerabil de pe fundul mării, instituțiile europene au demarat un proces de reglementare mai strict încă din ianuarie 2014. Acordul la care s-a ajuns în prezent prevede o înghețare a amprentei pescuitului, definind zona în care activitățile de pescuit sunt permise. Zona respectivă include o regiune din apele europene ale Atlanticului de Nord-Est în care s-a practicat pescuitul direcționat în perioada 2009-2011 și unde capturile care vizează speciile de adâncime nu mai au voie să reprezinte mai mult de 8% din capturile anuale totale. Limita de adâncime sub care se aplică această prevedere este de 400 m, iar navele care nu vor respecta o distanță de cel puțin 5 mile față de zona respectivă vor suferi sancțiuni specifice. De asemenea, sunt prevăzute reglementări stricte privind raportarea tuturor capturilor, dar și furnizarea de informații de către statele membre și prezența unor observatori științifici pe 20% din navele care intră în zonă. Susțin adoptarea acestei recomandări.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je suis totalement en faveur de ce texte. Le Parlement a introduit de nouvelles règles de transparence plus exigeantes en incluant des obligations de fournir des informations publiques sur les navires européens ciblant les espèces d'eau profonde et d'enregistrer toutes les prises (poissons et écosystèmes vulnérables). Les États membres seront également tenus de fournir des informations sur l'emplacement des écosystèmes vulnérables (études d'impact) et la Commission européenne évaluera ces données chaque année et adaptera la zone de pêche autorisée en conséquence (en utilisant des actes d'exécution).
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The deep sea is the largest habitat on Earth, which hosts biologically significant ecosystems, playing an important role in the ocean ecosystem. Deep-sea species have become vulnerable as a result of overfishing and unsustainable practices, in conjunction with the development of industrial fisheries in the EU, which have led to the depletion and destruction of marine habitat.
I voted in favour of the report on the regulation establishing specific conditions for deep-sea fishing because it will strengthen the protection of deep-sea habitats through the imposition of stricter conditions for said fishing, protecting one of the EU's most important natural resources.

Isabelle Thomas (S&D),
par écrit. – En tant que rapporteure, j'ai eu la responsabilité de négocier avec le Conseil le rapport soumis au Parlement sur la pêche de grands fonds, et je me réjouis qu'il ait recueilli à très large majorité avec 634 voix en faveur et 38 voix contre. Ce vote récompense un travail en profondeur et 8 mois de négociation avec le conseil.
                  

                     L'accord prévoit un ‘gel de l'empreinte’ , c'est-à-dire l'obligation pour cette pêcherie de se limiter géographiquement aux zones déjà exploitées entre 2009 et 2011. Il prévoit également l'interdiction du chalutage sous 800 mètres de profondeur. Il renforce les contrôles et les sanctions pour les contrevenants ; Il favorise une meilleure connaissance des milieux grâce à la collecte des données sur les navires ainsi que la publication des études d'impact sur la ressource et les écosystèmes. Ce suivi doit permettre d'ajuster le règlement aux réalités environnementales.
                  

                     En 2012, une majorité de parlementaires avait refusé la proposition de la Commission d'interdire la pêche profonde. Avec le Conseil, nous avons construit une règlementation qui tient compte à la fois des impératifs environnementaux et des enjeux socio-économiques. Cet équilibre est la clef du développement durable.
                  

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. – Palaikiau balsavime rekomendaciją antram skaitymui, nes tai liečia rimtus reguliavimus giliavandenių žuvų žuvininkystėje; be šių reguliavimų išnykimo grėsme apimtų rūšių apsauga būtų ribota. Parlamentas įvedė naujas, griežtesnes skaidrumo taisykles, apimančias būtinumą teikti visuomenei informaciją apie Europos laivus, nukreiptus į giliavandenių žuvų žvejybą, bei būtinumą registruoti visus žuvininkystės atvejus (pažeidžiami žuvų ištekliai ir ekosistemos). Valstybės narės tai pat privalės pristatyti informaciją apie pažeidžiamų ekosistemų padėtį (poveikio vertinimas), o Komisija turės kasmet įvertinti šiuos duomenis. Tai teisingas sprendimas, vertas pritarimo.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Dubokomorski ribolov čini oko 1 % iskrcavanja iz sjeveroistočnog Atlantika, a dio ribarskih zajednica u određenoj mjeri ekonomski ovisi o dubokomorskom ribarstvu. S vremenom se pokazalo da prvotna pravila za ribolov dubokomorskih stokova nemaju dovoljno ograničenja i da se njima više ne može osigurati održivo upravljanje stokovima. Osim toga, njima nije riješen problem značajnih štetnih utjecaja na osjetljive morske ekosustave. Stoga sam glasovala pozitivno za ovo izvješće koje donosi značajna poboljšanja pravila u dubokomorskom ribolovu sjeveroistočnog Atlantika.
                  

                     Ova uredba donesena je nakon četverogodišnjih političkih pregovora, a nova pravila trebala bi se početi primjenjivati do kraja 2016. godine. Neka od njih uključuju zabranu ribolova s povlačnih mreža koča ispod dubine od 800 metara, pravilo da brodovi mogu loviti ribe samo u područjima u kojima su prethodno lovili kako bi se spriječila nova oštećenja, obvezu za plovila da prijave susrete s osjetljivim morskim ekosustavima na dubini većoj od 400 m i da se potom pomaknu na drugo ribolovno područje, rigoroznije mjere kontrole kako bi bili sigurni da se svi drže istih pravila, a da bi se zajamčilo prikupljanje podataka, znanstveni promatrači morat će se ukrcati na 20 % brodova koji love u vodama EU-a i onima koje graniče s EU-om.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Osnutka zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 nisem podprla.
                  

                     Predlog želi določiti posebne pogoje ribolova globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določbe za lovljenje v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika. V globokomorskem lovu prevladujejo tradicionalne priobalne države, kot je Portugalska, in velika plovila z mrežami Francije ter Španije. Skupaj predstavljajo 1 % iztovarjanja iz severovzhodnega Atlantika. Največ lovijo vrste, ki počasi naraščajo in so občutljive na preveliko izkoriščanje (morski meč, lenga …).
                  

                     Evropska unija bo zamrznila svoj odtis ribolovnih dejavnosti tako, da bo opredelila območje, kjer bo globokomorski ribolov dovoljen. Namen tega novega ukrepa je učinkovitejša zaščita občutljivih globokomorskih ekosistemov.
                  

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this report as it is a clear effort to improve long-term sustainability of fishing.
It is an acceptable compromise because:






—


The European Union is going to freeze its fishing footprint by specifying the area in which deep-sea fishing will be allowed. That area includes the area in which targeted fishing took place between 2009 and 2011 in EU waters in the North-East Atlantic. This geographical boundary will apply to vessels targeting deep-sea species, i.e. those whose deep-sea species catch makes up more than 8% of the total on at least one fishing trip during the year.










—


Parliament has secured specific penalties for vessels breaching the regulation on deep-sea fishing and a stipulation that no exemptions will be granted to certain rules.










—


The Parliament and Council negotiators have agreed on a depth limit of 800 metres. This new measure is intended to protect vulnerable deep-sea marine ecosystems more effectively.










—


In an effort to ensure that scientific data is collected, 20% of vessels will be required to have a scientific observer on board.





Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Ce rapport propose de mieux réglementer la pêche et notamment la pêche en eaux profondes. Cette méthode est destructrice pour l'environnement pour plusieurs raisons, les chaluts de fond endommagent des écosystèmes marins vulnérables et irremplaçables, la pêche au chalut des espèces d'eau profonde entraîne des niveaux élevés de captures accidentelles, et rend ainsi impossible leur reconstitution.
                  

                     Ce texte, s'il limite la pêche, n'aura pas d'impact sur l'emploi en France, et permet une meilleure protection des fonds marins. J'ai donc soutenu l'adoption de ce texte.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Wprowadzone ograniczenia mogłoby doprowadzić do zasadniczego zmniejszenia połowu ryb a co za tym idzie upadek wielu przedsiębiorstw zajmujących się połowem ryb. Należy wspierać walkę o powstrzymanie degradacji podwodnej flory, ale ważne by nie kosztem pracy i ludzi, zagłosowałem więc przeciwko sprawozdaniu.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A Parlamentnek a 2013. december 10-i plenáris ülésen első olvasatban elfogadott álláspontját követően a Tanács 2014 januárja és 2015 novembere között részletesen megvitatta a javaslatot, amely időszak egybeesett a második olvasatbeli megállapodás elérését célzó, a luxemburgi elnökség idején megkezdett tárgyalásokkal. Voksommal az S&D gyakorlatának megfelelően nemmel szavaztam az EFDD-s javaslatra.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor porque entiendo la Recomendación como positiva, ya sea por el aumento de los niveles de transparencia, como el control de las pesquerías con alto impacto, o porque se asegure el límite de profundidad por encima de los 800 metros, excepto para los ecosistemas marinos vulnerables, donde se debería colocar un límite de 400 metros.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. — I voted in favour of the recommendation for a second reading on the Council position regarding the North-East Atlantic: deep-sea stocks and fishing in international waters regulation. I believe it is of extreme importance to protect deep sea species and environments, which are ecologically fragile. In addition we consider that the trilogue results were acceptable, although due to delicate and complex political agreements, the actual impact of this regulation may be less than we would expect.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Parlamentas įtraukė naujas griežtesnes skaidrumo taisykles, apimančias įpareigojimą viešai pateikti informaciją apie Europos laivus, žvejojančius giliavandenes žuvis, ir užregistruoti visą laimikį (žuvis ir pažeidžiamas ekosistemas). Valstybės narės taip pat turės pateikti informaciją apie pažeidžiamų ekosistemų vietą (poveikio vertinimas), o Europos Komisija kiekvienais metais įvertins šiuos duomenis ir paskui atitinkamai pakoreguos rajoną, kuriame leidžiama žvejoti (taikydama įgyvendinimo aktus).
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the recommendation for second reading on the Council position at first reading in view of the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council establishing specific conditions for fishing for deep-sea stocks in the North-East Atlantic and provisions for fishing in international waters of the North-East Atlantic and repealing Council Regulation (EC) No 2347/2002.
According to the regulation, the European Union is going to freeze its fishing footprint by specifying the area in which deep-sea fishing will be allowed. That area includes the area in which targeted fishing took place between 2009 and 2011 in EU waters in the North-East Atlantic. Parliament has secured specific penalties for vessels breaching the regulation on deep-sea fishing and a stipulation that no exemptions will be granted to certain rules. I voted in favour because I believe that, through this regulation, Parliament has introduced new, stricter transparency rules by including obligations to make information available to the public on European vessels targeting deep-sea species and to report all catches.

Ángela Vallina (GUE/NGL),
por escrito. – Voto en contra de la enmienda de rechazo a la posición del Consejo en primera lectura, porque considero positivo que se congele la huella de pesca en aguas profundas y se estipulen sanciones específicas para los buques que incumplan la normativa. Los equipos negociadores del Parlamento y del Consejo llegaron a un acuerdo sobre la propuesta de la Comisión el 30 de junio de 2016, estableciendo un límite de profundidad de 800 metros para la pesca de arrastre, con la que se pretende garantizar la protección de los ecosistemas marinos vulnerables. También es una buena noticia la obligación de los buques de salir de las zonas de pesca de más de 400 metros de profundidad cuando se encuentren en ecosistemas vulnerables. Las nuevas normas de transparencia sobre la actividad pesquera en aguas profundas y su impacto, así como la introducción de observadores científicos a bordo de un 20 % de los barcos deberían también servir para avanzar en esta misma dirección. Por esta razón no apoyo la enmienda que pretendía rechazar la posición del Consejo en primera lectura.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik heb tegen gestemd omdat het Parlement nieuwe, verder gaande transparantievoorschriften opgenomen heeft alsook de verplichting om informatie openbaar te maken over de Europese vaartuigen die diepzeevisserijactiviteiten bedrijven en alle vangsten registreren.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – La protection des écosystèmes marins vulnérables est fondamentale pour l'avenir de notre planète. Les espèces vivant en eau profonde sont particulièrement menacées par les activités de pêche intensive.
                  

                     L'Union européenne s'est entendue sur de nouvelles délimitations des zones de pêches dans l'Atlantique du Nord-Est dont la profondeur est fixée à 800 mètres.
                  

                     Les restrictions s'appliquent sous la barre des 400 mètres de profondeur là où vivent les espèces à risque.
                  

                     Les navires qui enfreindront la législation devront suspendre leurs activités et s'éloigner d'au moins cinq mille marins de la zone en question.
                  

                     Cette limite s'applique à tous les navires dont le stock de pêche en eau profonde représente au moins 8%.
                  

                     Le Parlement européen a introduit de nouvelles règles de transparence, incluant l'obligation de rendre public les noms des vaisseaux pratiquant la pêche en eaux profondes et l'obligation de déclarer toutes les prises. Les États membres devront informer sur les emplacements contenant des espèces à risque.
                  

                     Enfin, la Commission évaluera les données chaque année et adaptera les zones de pêches autorisée en conséquence.
                  

                     L'Union européenne règlemente enfin la pêche en eaux profondes et y interdit le chalutage.
                  

                     J'ai bien évidemment voté pour.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – O Regulamento prevê melhorias ao nível da transparência, da disponibilização de informação e da recolha de dados científicos - aspetos que valorizamos. O Regulamento prevê que a UE congele a sua ‘pegada de pesca’. O limite de profundidade de pesca é de 800 metros, tendo em vista a salvaguarda dos ecossistemas marinhos de profundidade. Os navios que pesquem em ecossistemas marinhos vulneráveis a uma profundidade superior a 400 metros terão de parar as suas operações e deslocar-se, pelo menos, cinco milhas náuticas da zona de pesca em causa.
                  

                     Defendemos que se devia ter ido mais longe no domínio das águas internacionais (zonas ICES), onde se desenvolvem atividades de pesca que importava submeter a uma regulamentação mais estrita, com isso beneficiando os recursos que evoluem nas águas dos Açores e da Madeira - regiões onde há muito se adotaram medidas específicas de proteção de ecossistemas marinhos vulneráveis, mas que acabam por ser afetadas por atividades de pesca desenvolvidas por frotas europeias em áreas mais setentrionais.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – I voted in favour of the resolution which represents a fair and balanced compromise. It promotes the preservation of vulnerable seabeds, the protection of deep-sea species and the safeguarding of jobs that depend on this economic activity. With the introduction of the concept of footprint, deep-sea fisheries will now be restricted to areas already exploited in the past and prohibited under 800 metres of depth.

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Pozmeňujúci návrh politickej frakcie EFDD, ktorým sa zamietala pozícia Rady, som nepodporila. Nesúhlasím s týmto zamietnutím, keďže návrh Rady na prijatie nariadenia stanovujúceho osobitné podmienky lovu hlbokomorských populácií rýb v severovýchodnom Atlantiku a ustanovenia týkajúce sa rybolovu v medzinárodných vodách severovýchodného Atlantiku naopak podporujem. Návrh sa zaoberá tzv. šírym morom, kde sa rybolov uskutočňuje v hĺbke 600 - 800 m. Takýto rybolov však, najmä pri použití niektorých druhov nástrojov, spôsobuje nezvratné škody na životnom prostredí a poškodzuje hlbokomorské ekosystémy. Práve preto nariadenie zavádza prísnejšie opatrenia proti takému poškodzovaniu morského dna. Medziiným bude rybolov povolený iba tam, kde už je tzv. rybolovná stopa, nebude možné loviť v oblastiach, ktorých ekosystémy sú označené za zraniteľné a budú zavedené prísnejšie kontroly. Myslím si, že životné prostredie je potrebné čo najviac ochraňovať a naopak je nutné kontrolovať činnosti, ktoré vedú k jeho, v tomto prípade nezvratným, poškodeniam. Pravidlá, ktoré zavádza návrh nariadenia považujem za primerané a dúfam, že preukážu svoju efektívnosť.
                  

Željana Zovko (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće Isabelle Thomas vezano za slučaj sjeveroistočnog Atlantika: dubokomorske stokove i ribolov u međunarodnim vodama.
                  

                     EU je dobila zadaću da utvrdi posebne uvjete ribolova kako dubokomorskih zaliha u sjeveroistočnom Atlantiku, tako i ribolova u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika. Smatram da je prvotno važna sama zaštita morskih ekosustava, naročito onih koji su jako ugroženi. Nadalje, budući da se ovdje radi o ribolovu dubokomorskih zaliha, nužno je stvoriti popis dubokomorskih vrsta jer je cilj da se radi na očuvanju i daljnjim istraživanjima vezanima za ovaj slučaj. Stoga je potrebno istraživati ga.
                  

                     Nužno je osvijestiti o potrebi sprječavanja ulova ugroženih dubokomorskih zaliha. Oni brodovi, odnosno osobe koje krše ova pravila će se sankcionirati. Europska komisija je donijela odluku da će se kazniti brodovi koji krše pravila te da se dubokomorski ribolov treba zabraniti.
                  

                     Europski parlament je otišao korak dalje u ovom slučaju, što smatram pozitivnim, na način da je uveo stroža pravila i obvezu europskim brodovima da daju informacije o tome što love i da bilježe svaki ulov. Na taj način se može smanjiti i lagano reducirati ulov dubokomorskih vrsta i očuvati riblji fond.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za Zakonodajno resolucijo Evropskega parlamenta o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002.
                  

                     Sprejetje stališča Sveta v prvi obravnavi brez dodatnih predlogov sprememb podpiram, saj je v skladu z dogovorom, doseženim v trialogih. Namen predloga je določitev posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb za ribolov v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika, da se omogoči trajnostni ribolov.
                  
6.3.   General revision of Parliament's Rules of Procedure (A8-0344/2016 - Richard Corbett)

Dichiarazioni di voto orali


Frédérique Ries (ALDE). – Monsieur le Président, nous avions ici deux objectifs: améliorer l'efficacité de nos travaux et renforcer nos règles de transparence.
                  

                     J'aimerais aborder les questions écrites. Ces questions, que nous posons à la Commission, qui se doit de nous répondre dans les quatre semaines. Un exercice sain et démocratique en principe, qui est aujourd'hui usé, détourné, dévoyé par certains, à tel point d'ailleurs que la Commission ne prend en général même plus le temps de répondre sur le fond.
                  

                     Il fallait resserrer, limiter, autoriser une ou deux questions par mois, seulement, imposer en réalité un cercle vertueux de vraies questions, pour obtenir de vraies réponses, et au lieu de cela, que faisons-nous? On crève le plafond, sept questions au lieu de cinq, c'est incompréhensible, et je n'ai même pas parlé du coût de cette inflation: à 490 euros la question, cela fait 30 millions par an pour un exercice qui est à l'expression parlementaire ce que le Coca-Cola est au Brunello. C'est indéfendable, et je ne vote pas ce compromis.
                  

                     Un mot, en revanche, sur notre code de conduite, que nous renforçons. Il sera désormais interdit d'être député et consultant rémunéré; pas de place ici pour le trafic d'influence, c'est essentiel.
                  

Ángela Vallina (GUE/NGL). – Señor Presidente, yo he votado en contra de estos cambios de nuestro Reglamento porque, si ya teníamos escasas competencias, ahora vamos a reducir nuestro poder de decisión, limitando el número de preguntas que podemos hacer a la Comisión, limitando la posibilidad de enmendar textos con los que no estamos de acuerdo y limitando la posición del Parlamento frente al Consejo en las negociaciones.
                  

                     Al mismo tiempo, esta es la reforma de la gran coalición. Una reforma para que solo se traten los temas que les interesen, y como les interesen, a los grandes grupos políticos: el Partido Popular Europeo y la socialdemocracia, lo que significa el bloqueo del trabajo de los grupos que estamos contra el austericidio, contra la pérdida de derechos laborales y contra las políticas en materia de refugiados.
                  

                     Hoy, en definitiva, es un día negro para la democracia en la Unión y una mala noticia para la ciudadanía. Es su concepto de democracia y de respeto a las minorías lo que queda claro hoy.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL). – Señor Presidente, he dicho ‘no’ porque el informe Corbett es un ataque al pluralismo, a la transparencia y a la democracia que aleja a este Parlamento del pueblo europeo. Los grandes grupos han pactado censurar las voces de los críticos, limitándonos el derecho a enmiendas, preguntas y participación parlamentaria. Para no dejar huella, reducen también los debates y la transparencia de los votos.
                  

                     El nuevo Reglamento formaliza lo que muchos venimos denunciando desde hace tiempo: que este Parlamento no es más que un teatro donde se representan los acuerdos entre los socialistas y la derecha ante un público amordazado que asiste atónito a la destrucción de sus derechos sociales y libertades en nombre del mercado.
                  

                     Por este camino, la Unión Europea no sobrevivirá a esta involución democrática.
                  

Monica Macovei (ECR). – Domnule președinte, în raport se menționează că imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție pentru Parlament, în ansamblul său, și de asemenea o garanție pentru membrii Parlamentului. Sunt de acord cu acest lucru și cu aceea că imunitatea nu trebuie să fie un scut în fața faptelor imorale, în fața celor care nu sunt etice sau chiar în fața faptelor penale.
                  

                     De multe ori însă Parlamentul sau parlamentele naționale sunt un scut în fața faptelor penale. Garanția independenței noastre nu înseamnă că ne putem permite orice, oricând, oricum. Suntem independenți în luarea deciziilor, în voturi, în exprimarea opiniilor, dar nu suntem independenți să încălcăm legea și apoi să invocăm imunitatea.
                  

                     Nu facem destul, în opinia mea, pentru transparența activității noastre. De asemenea nu facem destul pentru protecția ‘whistleblowers’, a acelor persoane care din interiorul instituției spun în afară, spun presei, spun societății ceea ce nu merge bine în instituție și dau la iveală ilegalitățile care se comit.
                  

                     Toate acestea sper să le rezolvăm într-un raport ulterior.
                  

Marisa Matias (GUE/NGL). – Senhor Presidente, um dos princípios fundadores da União Europeia é a igualdade entre todos os cidadãos e cidadãs. Isso significa que todos os votos de todos os cidadãos e cidadãs são iguais, valem exatamente o mesmo e, consequentemente, os deputados e as deputadas eleitas por eles têm os mesmos direitos e são também iguais dentro desta casa. Repito, deveriam ter todos os mesmos direitos. Isso sim, Senhor Presidente, é democracia.
                  

                     No entanto, este relatório é o desrespeito total pela democracia no sentido que eu acabei de descrever: é a legalização sem pudor da política de bastidores no pior sentido, em tudo o que esta política de bastidores tem de pior.
                  

                     Nunca pensei que fosse o Parlamento Europeu a única instituição europeia eleita diretamente pelos cidadãos europeus a contribuir para reforçar o défice democrático. Não falem em défice democrático, acabaram de legitimá-lo.
                  

                     Votei contra, porque não sou cúmplice.
                  

Jiří Pospíšil (PPE). – Pane předsedající, já jsem nepodpořil tuto zprávu, nepodpořil jsem změny jednacího řádu. Zaprvé si myslím, že pravidla hry se nemají měnit uprostřed volebního období, to znamená, pokud se má jednací řád měnit, pak pro další volební období, aby bylo jasné pro budoucí poslance, za jakých podmínek Evropský parlament funguje, a za druhé, nesouhlasím s tím, jak se omezila individuální práva poslanců.
                  

                     Zkrátka a dobře, neznám racionální důvody pro to, proč má být omezen například institut ústního vysvětlování hlasování poslance, když je to jedna z možností, jak poslanec může svému voliči sdělit, jaké zastává stanovisko a proč určitým způsobem v Evropském parlamentu hlasuje. Podle mého názoru to povede k tomu, že se poslancům bude dařit hůře v budoucnu vysvětlovat svá politická stanoviska a Evropský parlament tento jednací řád může vzdálit od jeho voličů a dále komplikovat vztah mezi bruselskými institucemi a občany Evropské unie. Takže si myslím, že některé změny nejsou dobré.
                  

Stanislav Polčák (PPE). – Pane předsedající, já byť z podstatné části souhlasím s tím, co řekl pan kolega Pospíšil, zejména pokud se týká ústního vysvětlování, tak jsem se nakonec rozhodl tuto zprávu podpořit. Je nepochybné, že dochází k porušování individuálních práv poslanců, prostě dochází k úbytku těchto práv. Pro mě je tato okolnost do jisté míry vyvážena pouze tím, že tato zpráva zavádí zcela nové, transparentní instituty do rozhodování a jednání Evropského parlamentu. Ostatně řada těch individuálních práv je do jisté míry velmi iluzorní. Dnes má v Evropském parlamentu nezařazený poslanec, myslím si, velmi málo práv, je pro něj daleko výhodnější a lepší být členem určité frakce.
                  

                     Z různých důvodů, jako je posilnění transparentnosti, tak nepochybně i omezení továrny na otázky, které opravdu někteří poslanci nadužívali, jsem se rozhodl nakonec tuto zprávu podpořit.
                  

Steven Woolfe (NI). – Mr President, students of liberty will tell you that, throughout our history, there has been the ebb and flow and battle between the people trying to regain power from those who wish to control the people. They will tell you that, where the power is concentrated too much in the hands of those who lead us, then there will be problems with the people and often abuse of their lives. We can see what happened in Cuba. We can see what happened in Cambodia or China or the Soviet Union.
Mr Corbyn's party has a member here, from the Labour Party, who wants to institute his own constitutional manipulation of this House. Now he is not a communist and he does not come from those countries, but he comes from a party that supports Cuban leaders, supports people who were in the Soviet Union, and supported those who believed that the power of the people should be suppressed by the power of organisations. These changes to this House will ensure that this continues, but I believe that many more people will want to leave the European Union on the basis of it.

Diane James (NI). – Mr President, now in the past few months I have sat on the Committee that produced this report and I have witnessed the final stages of the work which has been done and which we voted on this morning, supposedly to make the Parliament function better for the States that wish to remain members of the European Union and be governed by the body in the years to come.
Now if the people of the United Kingdom had not voted to leave the European Union on 23 June there would have been a number of clauses that I would have voted against or wanted amended today. However, I chose to abstain almost constantly throughout and only voted against at the very end since I do not believe in more Europe, I do not believe in more EU control, and I felt the report was fundamentally flawed. There was a request right at the beginning to defer this report and to send it back to committee, and it is a very great shame that that request was ignored.

Seán Kelly (PPE). – Go raibh maith agat, a Uachtaráin. Vótáil mé ar son na tuarascála seo cosúil le mo ghrúpa agus is dóigh liom ar dtús: tá moladh mór tuillte ag an Uasal Corbett agus na feisirí eile a d'oibrigh ar an tuarascáil iontach fhada seo. I ndáiríre tá gaisce déanta acu agus dá bhrí sin ba chóir go mbeimid buíoch dóibh. Tá sé ceart go ndéanaimid athbhreithniú ar na rialacha atá againn sa Pharlaimint anois is arís, agus dar ndóigh tá sé tábhachtach go dtuigfeadh na saoránaigh cad atá ar siúl againn, go dtuigfidh siad go bhfuilimid chomh hoscailte agus is féidir linn chun an trédhearcacht a chur chun cinn; agus sa tslí sin beidh muinín ag na saoránaigh as Parlaimint na hEorpa. Tá sé sin thar a bheith tábhachtach. Caithfimid a mhíniú dóibh cad atá ar siúl againn, cé hiad na grúpaí a bhfuilimid ag bualadh leo, cad atá á rá acu agus ansin cén fáth go dtagaimid ar chinneadh éigin ag deireadh na dála. Is dóigh liom go bhfuil sin an-tábhachtach agus cabhródh an tuarascáil sin chun é sin a dhéanamh.
                  

Janusz Korwin-Mikke (NI). – Mr President, I have voted against because I do not agree with the method by which changes are introduced. Especially I agree absolutely with you, Mr President, that the Rules cannot determine what the ex-deputies are doing after they stop being deputies. But they can lobby. But why can I not speak against the European Union and try to destroy the European Union and I am losing my benefits? It is incoherent. Moreover I think the European Union must be destroyed.

Richard Corbett (S&D). – Mr President, may I start by thanking all colleagues for those comments. But let me also reiterate that this report was two years in preparation through a working group in which every single political group was present and participated constructively in this, before it even went for public discussion in the committee and public discussion and vote in this House.
Very high majorities – extremely high majorities – backed the key changes proposed in this report. So I sometimes wonder whether those who now claim that this is a great conspiracy, some sort of coup d'état – as one of our colleagues from over there claimed – or that this is some great manipulation, have actually read what is in the report or whether they are just posturing for some segment of public opinion back in their home country. Those who really do care, Mr Woolfe, about concentrations of power should stand up for an effective, efficient and transparent parliament, a pluralistic parliament that is able to stand up for pluralism in the European Union, for scrutiny of the executive, and for holding the other European institutions to account. That is what this report is about. It is about making our Parliament clearer, more transparent and more effective in doing its work.
Let me finish with one thing, Mr President. If Britain does indeed go ahead and leave the European Union, then let it not be said that British Members have not contributed to making this Parliament an effective, vibrant Parliament able to act on behalf of the citizens that send us here.

Presidente. – Grazie onorevole Corbett e complimenti per il suo successo.
                  

Dichiarazioni di voto scritte


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La relazione di Richard Corbett si occupa di riformare il regolamento del Parlamento europeo. Tutta la procedura è stata più lunga e complicata del solito, basti pensare che il gruppo di lavoro incaricato è da ben un anno e mezzo che lavora su questo dossier.
                  

                     Ho sempre ritenuto necessario cambiare il regolamento del Parlamento europeo, soprattutto per quanto riguarda le norme in materia di trasparenza. Io in prima persona mi sono sempre battuta per rendere le istituzioni dei palazzi di vetro tali da permettere ai cittadini di seguire con completa fiducia ciò che avviene all'interno. Dovremmo essere noi membri del Parlamento europeo ad impegnarci perché questo accada. Purtroppo la realtà è ben diversa e questa relazione ne è una testimonianza. Per questo motivo ho deciso di votare contro.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – Creo que no hay un Parlamento fuerte si no hay un Reglamento eficiente. Por eso, he votado a favor de esta revisión del Reglamento que persigue mejorar su funcionamiento, aumentar la transparencia y adaptar su contenido al Acuerdo interinstitucional de 2016 sobre la mejora de la legislación.
                  

                     Celebro que la reforma aprobada incluya propuestas para mejorar la eficiencia en cuestiones prácticas como el turno de preguntas, la votación de actos legislativos y las votaciones nominales, así como, para integrar la perspectiva de género e incluir debates de actualidad en cada período parcial de sesiones a propuesta de los grupos políticos.
                  

                     Además el nuevo Reglamento introduce mejoras en el ámbito de la transparencia introduciendo la huella legislativa en los informes, limitando las reuniones a los grupos de interés que estén inscritos en el registro de transparencia y prohibiendo el desarrollo de actividades retribuidas de representación de intereses directamente relacionadas con el proceso de decisión de la Unión.
                  

                     No obstante, lamento que otras reformas que perseguían que los diputados publiquen en línea las reuniones con los grupos de interés o la prohibición de que mantengan durante su mandato trabajos remunerados han sido rechazadas por la mayoría conservadora de la Eurocámara.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. — He votado en contra de esta revisión del reglamento del Parlamento, porque reducirá la capacidad de influir en el trabajo parlamentario de los pequeños grupos, dejando ésta Cámara al servicio de populares y socialistas, quienes ven reforzada su capacidad para definir los tiempos de trabajo y acelerar la legislación que les interese, bloqueando enmiendas y debates que consideren hostiles. Y lo mismo sucederá con otras formas de iniciativa, como las preguntas y las declaraciones, que los pequeños grupos venían utilizando para influenciar la agenda política más allá de los acuerdos entre los grupos mayoritarios.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
raštu. – Balsavau už pasiūlymą dėl Europos Parlamento sprendimo dėl bendros Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros. Europos Parlamentas reguliariai peržiūrėdavo savo Darbo tvarkos taisykles, dažnai po to, kai būdavo priimamos naujos sutartys, kuriomis padidinamos Parlamento galios. Dabartiniu atveju taisyklės pertvarkomos daugiausia dėl vidinių priežasčių: padaryti Parlamentą geriau veikiantį, išaiškinti taisykles, pagerinti skaidrumą, apsaugoti Parlamentą nuo politinių jėgų, siekiančių sabotuoti jo darbą bei galimų darbo trikdžių. Tik keli pakeitimai padaryti dėl platesnių pasikeitimų, pvz., dėl 2006 m. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros ar dėl naujų organų sukūrimo bankų sąjungos kontekste. Taip pat padaryta keletas pakeitimų, paremtų 2015 m. R. Corbetto pranešimu dėl Komisijos klausymų procedūrų ir praktikos. Pritariu šiai išsamiai taisyklių peržiūrai, kartu pabrėždama, jog pasirengimas jai vyko visas suinteresuotas puses į diskusiją įtraukusioje darbo grupėje, kuri 1,5 metų reguliariai rengė posėdžius ir pasiekė sutarimą daugeliu punktų.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης σχετικά με τη γενική αναθεώρηση του Κανονισμού του Κοινοβουλίου, διότι θεωρώ πως με τους καινούργιους κανονισμούς το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο θα μετεξελιχθεί σε έναν πιο διαφανή, αποτελεσματικό, ανοιχτό και έτοιμο να ακούσει τους ευρωπαίους πολίτες οργανισμό.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – In a democratic Parliament, the Rules of Procedure should play a vital role in ensuring transparency and fairness. It is important that these principles should exist across the European Parliament, and I therefore voted for any amendment that brought about more transparency and voted against any amendment that looked to remove it. Those amendments which would have provided greater fairness and balance between the political groups were also worthy of support.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai approuvé cette révision générale du règlement du Parlement. Il était, selon moi important de préciser certaines règles afin de faire mieux fonctionner le Parlement en le protégeant contre certains éléments politiques perturbateurs. Cet accord résultant en partie de l'accord interinstitutionnel ‘Mieux légiférer’ devrait permettre d'améliorer l'efficacité et la transparence du travail des parlementaires.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl bendros Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros. Europos Parlamentas reguliariai peržiūrėdavo savo Darbo tvarkos taisykles, dažnai po to, kai būdavo priimamos naujos sutartys, kuriomis būdavo padidinamos Europos Parlamento galios. Tačiau dabartiniu atveju taisyklės pertvarkomos daugiausia dėl vidinių priežasčių: padaryti Parlamentą geriau veikiantį, išaiškinti taisykles, pagerinti skaidrumą, apsaugoti Parlamentą nuo politinių jėgų, siekiančių sabotuoti jo darbą, daromų trikdžių. Didžiausia atlikta darbo dalis yra techninė, teisinė ir lingvistinė, ja pagerinamos taisyklių smulkmenos. Tačiau yra keletas pakeitimų, kurių svarba yra platesnė.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre cette révision du règlement en raison des nouvelles restrictions que celui-ci imposerait aux députés: ces limites entraveraient notamment la fonction de contrôle que les élus du peuple ont le droit et le devoir d'exercer.
                  

                     En outre, le nouveau règlement ne garantirait pas assez les droits des députés en position de minorité. Tous les groupes politiques auraient par exemple le droit de proposer au moins un sujet pour un débat d'actualité par an… sauf que si 80% des groupes à la conférence des présidents s'opposent à un sujet proposé, celui-ci ne sera pas retenu. Cette règle servirait à empêcher les partis et groupes patriotes, malheureusement minoritaires pour l'instant, de s'exprimer.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé cette révision du règlement d'ordre intérieur du Parlement qui en renforcera notamment la transparence.
                  

                     Ainsi, durant leur mandat, il sera interdit aux députés d'accepter un travail de lobbying rémunéré. Une fois leur mandat terminé, ils perdront leurs privilèges d'anciens eurodéputés -entre autre le libre accès au Parlement européen- dans le cas où ils deviendraient lobbyistes.
                  

                     Par ailleurs, un accord a été trouvé pour renforcer les sanctions à l'encontre des auteurs de déclarations diffamatoires ou xénophobes en séance plénière.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Nel corso della sua storia, il Parlamento europeo ha eseguito diverse revisioni periodiche del suo regolamento, per adattare al meglio i propri meccanismi di funzionamento interno ai cambiamenti del sistema istituzionale e politico.
                  

                     La relazione Corbett, che oggi ho sostenuto con il mio voto, è il frutto di un lavoro collegiale durato 18 mesi e che ha avuto come obiettivo quello di definire una revisione generale del regolamento per rispondere alle nuove esigenze dell'istituzione e per ottimizzare l'uso delle risorse interne. Il testo, fortemente articolato e dal carattere tecnico, introduce importanti innovazioni che mirano a rendere il Parlamento ancora più trasparente ed efficiente, rafforzando la sua immagine istituzionale e la sua capacità di ascolto nei confronti dei cittadini.
                  

                     Tra le misure previste spiccano: un aumento delle sanzioni per i deputati che fanno uso di un linguaggio diffamatorio, xenofobo e razzista; la definizione di dichiarazioni di interessi finanziari dei deputati più dettagliate e regolari; un rafforzamento del Codice di condotta e il divieto esplicito per i deputati di lavorare come lobbisti stipendiati. Sono maggiormente limitate anche le interrogazioni scritte, le proposte di risoluzione e le richieste di votazione per appello nominale. Il regolamento entrerà in vigore il 16 gennaio 2017.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de la revisión general del Reglamento del Parlamento Europeo, ya que considero que es un texto de suma importancia que supone una mayor centralización del poder en los grupos políticos grandes en detrimento de los pequeños. El Grupo de Trabajo sobre el Reglamento de la Comisión AFCO dedicó más de dos años a la revisión del Reglamento. El mandato del grupo de trabajo era ‘identificar posibles incongruencias, redundancias, superposición de normas y, en la medida de lo posible, simplificar las normas’. Gran parte de los cambios propuestos por el Grupo de Trabajo fueron técnicos (simplificación del texto, incorporación de interpretaciones, adaptación de la base jurídica, reagrupamiento de disposiciones en nuevos capítulos, etc.). Estos cambios son positivos ya que mejoran la legibilidad del Reglamento. Sin embargo, una serie de propuestas sustanciales podrían dificultar la expresión de los grupos más pequeños, en particular a nivel de la Plenaria, mientras que los grupos más grandes tendrán más posibilidades de actuar tanto en el Comité como en el Plenario. En general, esto significa una mayor centralización del poder en el Parlamento en beneficio de los grupos más grandes.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – He votado a favor de la revisión general del Reglamento del Parlamento Europeo. Tras muchas negociaciones hoy hemos votado un texto que quiere simplificar algunas reglas, pero yo he votado también a favor de las enmiendas donde se pedía transparencia a la hora de enumerar los grupos con los que nos reunimos durante nuestro trabajo parlamentario.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport de Mr Corbett relatif au règlement du Parlement, car je considère qu'il met à mal la démocratie en réduisant notamment grandement les prérogatives des groupes dits minoritaires au détriment des deux grands partis de l'establishment, ‘Républicains’ et socialistes. La constitution de nouveau groupe au sein du Parlement est rendue beaucoup plus difficile, de même que la représentation des non-inscrits qui se voient imposer un coordinateur officiel sans pouvoir avoir leur mot à dire.
                  

                     Outre la négation de ce nécessaire pluralisme des partis politiques qui est oblitéré, la liberté d'expression elle-même semble en danger au sein de ce Parlement avec des sanctions avec tous propos jugés hors la norme: si je condamne évidemment la violence, le but même des mandats politiques et de la protection de l'immunité des députés est de pouvoir faire entendre leur voix, même dissonante.
                  

                     Enfin, le travail parlementaire lui-même tend à être contrôlé, avec des possibilités restreintes en termes de procédures législatives comme la réduction du nombre de résolution à une par mois.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Non posso assolutamente condividere le modifiche apportate al regolamento del Parlamento europeo, perché queste limitano molto il lavoro di noi parlamentari dei gruppi meno numerosi. Come temevo, la forte pressione esercitata dei grandi gruppi ha avuto la meglio e questo testo rappresenta un'occasione mancata: invece di migliorare il sistema dei lavori parlamentari per permettere a tutti i rappresentanti dei cittadini di far sentire la propria voce, questo testo penalizza il nostro lavoro di opposizione alle folli politiche di Bruxelles. Per questi motivi mi sono espressa con un voto negativo.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Creo que no hay un Parlamento fuerte si no hay un Reglamento eficiente. Por eso, he votado a favor de esta revisión del Reglamento que persigue mejorar su funcionamiento, aumentar la transparencia y adaptar su contenido al Acuerdo interinstitucional de 2016 sobre la mejora de la legislación.
                  

                     Celebro que la reforma aprobada incluya propuestas para mejorar la eficiencia en cuestiones prácticas como el turno de preguntas, la votación de actos legislativos y las votaciones nominales, así como, para integrar la perspectiva de género e incluir debates de actualidad en cada período parcial de sesiones a propuesta de los grupos políticos.
                  

                     Además el nuevo Reglamento introduce mejoras en el ámbito de la transparencia introduciendo la huella legislativa en los informes, limitando las reuniones a los grupos de interés que estén inscritos en el registro de transparencia y prohibiendo el desarrollo de actividades retribuidas de representación de intereses directamente relacionadas con el proceso de decisión de la Unión.
                  

                     No obstante, lamento que otras reformas que perseguían que los diputados publiquen en línea las reuniones con los grupos de interés o la prohibición de que mantengan durante su mandato trabajos remunerados han sido rechazadas por la mayoría conservadora de la Eurocámara.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo dėl bendros Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros. Europos Parlamentas reguliariai peržiūrėdavo savo Darbo tvarkos taisykles, dažnai po to, kai būdavo priimamos naujos sutartys, kuriomis būdavo padidinamos Europos Parlamento galios. Dabartiniu atveju taisyklės pertvarkomos daugiausia dėl vidinių priežasčių, kaip antai, padaryti Parlamentą geriau veikiantį, išaiškinti taisykles, pagerinti skaidrumą, apsaugoti Parlamentą nuo politinių jėgų, siekiančių sabotuoti jo darbą, daromų trikdžių. Tik keli pakeitimai padaryti dėl platesnių pasikeitimų, pavyzdžiui, dėl 2006 m. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros ar dėl naujų organų sukūrimo bankų sąjungos kontekste. Didžiausia darbo dalis yra techninė, teisinė ir lingvistinė, ja pagerinamos taisyklių smulkmenos.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az EP. Szavazatommal ezért támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre cette révision du règlement en raison des limites que celui-ci imposera aux députés individuels. Ces limites entraveront la fonction de contrôle que les élus du peuple ont le droit et le devoir d'exercer. En outre, le nouveau règlement ne garantit pas suffisamment les droits des députés en position de minorité.
                  

Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted against this report, which is extremely alarming and represents a major step backwards for democracy in Europe. This vote has been described as representing merely technical changes that will improve efficiency in the European Parliament. But the truth is these changes will have a dramatic political impact, by undermining democratic oversight, transparency and political pluralism.
My top concern is the empowerment in the legislative process of the so-called trilogue. Trilogues are an undemocratic and illegitimate means of forming legislation that give undue power to the unelected officials of the Commission. This vote not only attempts to legitimise them but also means that once an agreement has been reached in trilogue, MEPs will no longer be able to amend the proposal in the plenary of Parliament.
The ability of MEPs to question the Commission, to propose motions for resolutions, and to table amendments to legislative proposals will all be restricted. This will harm both our ability to effectively represent our constituents and to hold the Commission accountable. The power of the two major political groups, the conservative Christian Democrats (EPP) and the social democrats (S&D), will be further entrenched by the raising of procedural ‘thresholds’.

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Il Parlamento europeo ha eseguito revisioni periodiche del suo regolamento, spesso in seguito all'adozione di nuovi trattati che hanno rafforzato i suoi poteri.
                  

                     Migliorare l'efficienza del funzionamento dei lavori parlamentari, dedicare periodicamente alcune sedute a dibattiti di attualità di grande interesse per la politica dell'Unione europea e permettere a ciascun gruppo politico di chiedere almeno un dibattito all'anno, oltre a coinvolgere maggiormente la commissione FEMM per le tematiche relative alla parità di genere sono elementi utili a rendere la nostra istituzione più attiva, più vicina ai cittadini e più utile all'Europa.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Cette révision générale du règlement du Parlement européen est censée accroitre la transparence quant aux activités annexes des députés et améliorer l'efficacité du fonctionnement du Parlement. Pour y parvenir, ce texte préconise d'interdire formellement aux députés d'occuper des emplois de lobbyistes rémunérés et de rendre la déclaration des intérêts financiers des députés plus exhaustive. Néanmoins, d'autres éléments présents dans cette modification du règlement entraveront l'activité parlementaire des députés. À commencer par la proposition visant à limiter le nombre de questions écrites à vingt par trimestre tandis que seule une proposition de résolution par mois pourra être déposée par député. Par ailleurs, ce rapport contribuera à restreindre la liberté d'expression des députés pourtant élus par les peuples européens au suffrage universel direct. Pour toutes ces raisons, j'ai voté contre ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Regulamentul de procedură al Parlamentului European a fost revizuit în mod constant, de cele mai multe ori pe fondul adoptării unor noi tratate care au consolidat competențele Parlamentului European. Prezenta revizuire generală a Regulamentului de procedură al Parlamentului European are la bază raționamente de ordin intern, și anume: de a îmbunătăți funcționarea Parlamentului, de a clarifica normele, de a îmbunătăți transparența, de a asigura protecția Parlamentului împotriva elementelor politice perturbatoare care au drept scop sabotarea activității sale.
                  

                     Au fost propuse o serie de măsuri ce vizează modificări de natură tehnică, juridică și lingvistică, având drept scop îmbunătățirea nivelului de detaliu al Regulamentului. Totodată, există noi norme care urmăresc să eficientizeze activitatea Parlamentului European, fiind modificate prevederi cu referire la ordinea de votare a actelor legislative, pentru a deveni mai clară, dar și anumite limitări în ceea ce privește numărul propunerilor de rezoluții, al declarațiilor scrise și al întrebărilor cu solicitare de răspuns scris.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestei propuneri de revizuire generală a Regulamentului de procedură al Parlamentului European deoarece devine esențial ca activitatea din Parlamentul European să fie în permanență eficientizată, pentru a putea răspunde tuturor provocărilor europene.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – Creo que no hay un Parlamento fuerte si no hay un Reglamento eficiente. Por eso, he votado a favor de esta revisión del Reglamento que persigue mejorar su funcionamiento, aumentar la transparencia y adaptar su contenido al Acuerdo interinstitucional de 2016 sobre la mejora de la legislación.
                  

                     Celebro que la reforma aprobada incluya propuestas para mejorar la eficiencia en cuestiones prácticas como el turno de preguntas, la votación de actos legislativos y las votaciones nominales, así como, para integrar la perspectiva de género e incluir debates de actualidad en cada período parcial de sesiones a propuesta de los grupos políticos.
                  

                     Además el nuevo Reglamento introduce mejoras en el ámbito de la transparencia introduciendo la huella legislativa en los informes, limitando las reuniones a los grupos de interés que estén inscritos en el registro de transparencia y prohibiendo el desarrollo de actividades retribuidas de representación de intereses directamente relacionadas con el proceso de decisión de la Unión.
                  

                     No obstante, lamento que otras reformas que perseguían que los diputados publiquen en línea las reuniones con los grupos de interés o la prohibición de que mantengan durante su mandato trabajos remunerados han sido rechazadas por la mayoría conservadora de la Eurocámara.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho espresso voto favorevole sulla relazione concernente la revisione generale del regolamento del Parlamento europeo perché introduce norme che renderanno più democratica, più trasparente e più efficiente l'istituzione parlamentare.
                  

                     In materia di trasparenza, importante è l'introduzione dell'obbligo per gli ex deputati di comunicare al Parlamento la propria attività di lobby e la previsione del ritiro del loro badge d'accesso in caso di violazione di tale norma. La relazione offre importanti miglioramenti anche in termini di efficienza e partecipazione. Per esempio, la plenaria avrà voce in capitolo sempre per autorizzare o negare l'apertura di negoziati con le altre istituzioni al fine di raggiungere accordi in prima lettura.
                  

                     Sono state poi introdotte norme per rafforzare le sanzioni contro i deputati che fanno dichiarazioni inappropriate o che tentano di interrompere l'attività parlamentare. In caso di cattiva condotta grave, a un deputato potrà essere vietato di rappresentare il Parlamento all'esterno (in delegazioni esterne o incontri interistituzionali, per esempio) per un massimo di un anno.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report which will be a major step backwards in democracy in Europe. The new Rules of Procedure adopted will restrict the rights of individual members and smaller political groups, further centralising parliamentary power in the hands of the ‘grand coalition’, the conservative EPP and Social Democrats.
This vote has been described as representing merely technical changes that will improve efficiency in the European Parliament. But the truth is these changes will have a dramatic political impact, by undermining democratic oversight, transparency and political pluralism. My top concern is the empowerment in the legislative process of the so-called trilogue, described by a journalist recently as being the place ‘where European democracy goes to die’. Trilogues are an undemocratic and illegitimate means of forming legislation that give undue power to the unelected officials of the Commission. This vote not only attempts to legitimise them but also means that once an agreement has been reached in trilogue, MEPs will no longer be able to amend the proposal in the plenary of Parliament.
For these reasons I voted against.

James Carver (EFDD),
in writing. — UKIP could not vote for this report. There were elements of the report that did not allow for representation by all the groups of Parliament. Furthermore, we could not vote for a report that would allow legislation to be fast-tracked without following the due procedure for scrutiny.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report which reviewed the European Parliament Rules of Procedure in order to make Parliament work better, clarify certain rules, improve transparency, and efficiency in our daily work. Following inappropriate incidents in plenary, several rules have been redrafted in order to improve the conduct of the plenary sittings and avoid abuses. The changes propose enhanced powers for the President to intervene and increase potential sanctions against individual Members.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Le modifiche apportate non tengono conto della necessità di dare adeguata rappresentanza ed autonomia ai piccoli gruppi ed il testo è inoltre decisamente carente sul profilo della trasparenza. Ho quindi espresso voto sicuramente negativo.
                  

Jean-Marie Cavada (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce règlement du Parlement européen visant à améliorer la transparence en son sein, même si de mon point de vue, nous ne sommes pas allés assez loin. Cette révision prévoit le rendu des déclarations financières plus détaillées des députés et le renforcement de leur code de conduite, ceci est donc un bon début pour atteindre une meilleure transparence. Je trouve intéressant que désormais, un mandat du Parlement dans son ensemble soit nécessaire afin de pouvoir mener une négociation entre les députés et le Conseil en vue de conclure un accord en première lecture. Notre travail législatif sera ainsi mieux appréhendé. Enfin et c'est une excellente chose, dès la prochaine législature, les groupes pourront eux-mêmes désigner leurs membres aux postes de Présidents et Vice-Présidents de commissions.
                  

Nessa Childers (S&D),
in writing. – I supported the outcome reached today after a year and a half's worth of hard work, but critical progress remains blocked by the usual conservative suspects. Candidates to the posts of EU Commissioners will in the future be much more tightly scrutinised for conflicts of interest, made all the more necessary by recent revolving door scandals.
As far as our own House is concerned, we have enhanced the disclosure and updating requirements of MEPs' parallel sources of income, banned Members from the outrageous practice of engaging in lobbying activities aimed at their own colleagues, and explicitly asked that MEPs refuse to meet unregistered lobbyists.
I and other colleagues, and the staff in our offices, have personally abided by such practices for a long time, and have gone even beyond them in terms of the information we publish. I personally think that most second jobs are outright incompatible with the responsibilities of a parliamentarian and would like to see the legislation laying out our statute revisited to that end.
Unfortunately, many colleagues held us hostage to what is literally business as usual to some of them, on pain of blocking any progress at all, but we must keep up the pressure.

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Υπερψηφίζουμε την έκθεση. Η αναθεώρηση του Κανονισμού οφείλεται κυρίως σε εσωτερικούς λόγους, όπως π.χ. να βελτιωθεί η λειτουργία του Κοινοβουλίου, να αποσαφηνιστούν οι κανόνες και να ενισχυθεί η διαφάνεια.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε ως προς την έκθεση σχετικά με τη γενική αναθεώρηση του Κανονισμού του Κοινοβουλίου. Παρότι είναι κοινώς αποδεκτό πως οφείλουμε να αναθεωρήσουμε και να βελτιώσουμε τον Κανονισμό του Κοινοβουλίου, θεωρώ πως η έκθεση αυτή αποτελεί μια προσπάθεια υιοθέτησης συντηρητικών και περιοριστικών κανόνων, οι οποίες θα λειτουργήσουν εις βάρος της ελευθερίας λόγου και της δυνατότητας δραστηριοποίησης των βουλευτών και γι' αυτό τον λόγο την καταψήφισα.
                  

Angelo Ciocca (ENF),
per iscritto. – Voto contrario. La proposta di revisione del regolamento in oggetto penalizza ulteriormente i piccoli gruppi politici e limita ogni tipo di attività di opposizione.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Pochi totem sono paragonabili alla revisione del regolamento in termini di complessità e acume normativo, oltre che di abilità diplomatica nel trattare con i colleghi, tuttavia esterno il mio sostegno e pieno affidamento al risultato ottenuto.
                  

                     In primo luogo, vengono ribadite la libertà e l'indipendenza dei deputati. Tra le modifiche apportate, ne ho condivise in particolar modo alcune e fra queste ricade la semplificazione della procedura legislativa ordinaria dal momento che il Parlamento voterà innanzitutto sull'eventuale proposta di relazione immediata del progetto di atto legislativo presentata per iscritto. Laddove questa dovesse venire accolta, allora il progetto decadrebbe, altrimenti se ne dichiarerà la conclusione della procedura.
                  

                     Relativamente agli alleggerimenti burocratici apportati, apprezzo la facilitazione nella redazione del programma di lavoro della Commissione. Quest'ultimo, frutto della cooperazione fra Parlamento e Commissione come previsto dall'accordo interistituzionale ‘Legiferare meglio’, viene poi analizzato dal Consiglio e fissa obiettivi e priorità di massima degli organi. Per di più, verranno rese pubbliche le documentazioni che riflettono l'esito dei triloghi. Congiuntamente a tali facilitazioni dirette a velocizzare l'intero iter decisionale dell'UE, si assiste a limitazioni inerenti la presentazione di interrogazioni scritte, strumento di cui alcuni colleghi tendono ad abusare per meri fini statistici. Auspico che una tale revisione fornirà risposte più pronte ed efficaci ai cittadini.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on the general revision of Parliament's Rules of Procedure. However, I opposed abolishing written declarations as they allow MEPs to voice issues of concern to their constituents.

Jane Collins and Mike Hookem (EFDD),
in writing. — UKIP could not vote for this report. There were elements of the report that did not allow for representation by all the groups of Parliament. Furthermore, we could not vote for a report that would allow legislation to be fast-tracked without following the due procedure for scrutiny.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della decisione di revisione generale del regolamento del Parlamento europeo in quanto condivido le modifiche proposte dalla commissione AFCO, tra le quali si evidenziano la semplificazione delle soglie di votazione in plenaria e in commissione, la composizione delle commissioni e delle delegazioni, lo snellimento della procedura di elezione dell'Ufficio di presidenza, oltre ad una serie di altre misure concernenti il funzionamento del Parlamento.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de esta revisión del reglamento del Parlamento, porque reducirá la capacidad de influir en el trabajo parlamentario de los pequeños grupos, dejando ésta Cámara al servicio de populares y socialistas, quienes ven reforzada su capacidad para definir los tiempos de trabajo y acelerar la legislación que les interese, bloqueando enmiendas y debates que consideren hostiles. Y lo mismo sucederá con otras formas de iniciativa, como las preguntas y las declaraciones, que los pequeños grupos venían utilizando para influenciar la agenda política más allá de los acuerdos entre los grupos mayoritarios.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Regulamentul de procedură al Parlamentului European a suferit mai multe modificări în ultimii ani, pentru a genera o mai bună legiferare. Uniunea Europeană încearcă mereu să devină mai transparentă în luarea deciziilor, dar și mai aproape de fiecare cetățean al ei. Am votat pentru revizuirea Regulamentului de procedură al Parlamentului, astfel încât acele lacune procedurale să fie depășite, iar rezultatele să fie văzute în cel mai scurt timp, în viața fiecărui cetățean din blocul comunitar.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. - Több éves egyeztető munka eredményeként került sor a Parlament eljárási szabályzatának módosítására, amely a jövő évtől lép hatályba. A Parlament munkamenetét reformálják meg a felülvizsgálat következményeként született változtatások, amelyek – többek között – a Petíciós Bizottság jogkörébe tartozó petíciók kezelésével kapcsolatos részt is pontosítják (216. cikk). Ide tartozik a tagállamokban tett tényfeltáró látogatásokról szóló új szakasz, pontos leírást adva a tényfeltáró látogatások lényegéről és az azt követően elvégzendő bizottsági munkáról, továbbá módosítások és kiegészítések kerültek az elfogadott petíciókra vonatkozó petíciós portálon megjelenő tájékoztatásokhoz is.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Zagłosowałem za przyjęciem proponowanych zmian w Regulaminie Parlamentu, które w moim przekonaniu przyczynią się do poprawy oraz usprawnienia istniejących reguł określających tryb pracy Parlamentu i parlamentarzystów. Przedstawione sprawozdanie dotyczące proponowanych zmian oraz nowych rozwiązań jest wynikiem 18-miesięcznej pracy Grupy Roboczej ds. Regulaminu Parlamentu Europejskiego, w skład której wchodzili posłowie komisji AFCO oraz przedstawiciele wszystkich grup reprezentowanych w Parlamencie. Celem prac było przede wszystkim uproszczenie Regulaminu. Finalnie w sprawozdaniu znalazły się propozycje zmian Regulaminu, co do których posłowie uzyskali szeroki konsensus. Większość przedstawionych propozycji zmian ma charakter techniczny, prawny lub lingwistyczny mający na celu poprawę przejrzystości przepisów Regulaminu.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – I am in favour of this report as this new set of Rules aims at making the European Union more transparent, efficient and ready to listen to European citizens. I agree with the rapporteur that the overhaul of the [text] can help Parliament operate better, clarify rules, and improve transparency.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I was unable to vote in favour of a report that was seeking to abolish written declarations and limit the number of oral explanations of vote Members can make. These are both tools which offer a voice to backbenchers in the parliament and are an important part of the legitimate democracy of the European Parliament.

Nicola Danti (S&D),
per iscritto. – Con il voto di oggi è stata approvata la riforma del regolamento interno del Parlamento europeo, che si pone come obiettivo di migliorare il funzionamento e garantire una maggiore razionalizzazione dei lavori dell'unica istituzione europea eletta direttamente dai suoi cittadini.
                  

                     I cambiamenti che sono stati apportati e che ho fortemente sostenuto sono ragionevoli ed equilibrati. Sono convinto che queste modifiche contribuiranno a rendere i lavori parlamentari non soltanto più efficienti e trasparenti, ma anche in grado di resistere meglio alle possibili interferenze dei gruppi politici anti-europei, che spesso cercano di impedire il regolare svolgimento dei lavori.
                  

                     Nel nuovo regolamento, che entrerà in vigore già nel gennaio del 2017, non saranno più tollerati in alcun modo linguaggi discriminatori o razzisti, né condotte che ledano la credibilità delle Istituzioni europee. Inoltre saranno previste disposizioni specifiche per evitare conflitti di interessi o relazioni poco trasparenti e chiare tra i deputati e le lobby.
                  

                     Un risultato che è stato ottenuto grazie all'impegno politico e alla volontà del gruppo dei Socialisti e Democratici.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport législatif porte sur la révision générale du règlement du Parlement européen, qui régit l'organisation interne et le travail au sein de l'institution. Parmi les mesures phares, le rapport propose un train de mesures permettant d'améliorer la transparence du travail législatif et d'éviter les conflits d'intérêts des députés, grâce à une révision du code de conduite. Ce rapport vise également à renforcer le contrôle démocratique, dans le cadre des négociations avec le Conseil des ministres, grâce à un vote du mandat du négociateur du Parlement en session plénière et non en commission parlementaire. Les groupes politiques pourront par ailleurs demander plus facilement la tenue de débats thématiques en session plénière. Considérant que cette réforme vise à améliorer la légitimité démocratique et l'intégrité du travail législatif au sein du Parlement européen, j'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP could not vote for this report. There were elements of the report that did not allow for representation by all the groups of Parliament. Furthermore, we could not vote for a report that would allow legislation to be fast-tracked without following the due procedure for scrutiny.

Angélique Delahaye (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur une révision générale qui vise à améliorer le fonctionnement du Parlement, et à clarifier certains de ses règlements. Je soutiens particulièrement les mesures qui permettront une meilleure transparence. J'ai par exemple voté en faveur du paragraphe qui propose l'interdiction, pour les Députés européens qui sont en relation directe avec le processus décisionnel de l'Union, de s'engager dans des activités rémunérées de lobbying. J'ai de même voté en faveur du paragraphe qui demande la suppression des déclarations écrites, dans le souci d'une plus grande efficacité du travail parlementaire.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az EP. Szavazatommal ezért támogattam a Corbett-jelentést.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre cette révision. Cette révision générale du règlement comporte quelques points positifs: l'interdiction formelle pour les députés d'occuper des emplois de lobbyistes rémunérés, des déclarations d'intérêts financiers des députés plus complètes, l'interdiction pour les députés d'échanger avec des lobbyistes enregistrés dans le registre de transparence.
                  

                     Par ailleurs, le texte renforce les sanctions contre les propos ‘diffamatoire(s), raciste(s) ou xénophobe(s)’ : le député qui en serait l'auteur encourrait une suspension de 2 à 30 jours de l'indemnité journalière et/ou de la participation aux activités du Parlement, notamment.
                  

                     Néanmoins, cette révision aboutit à restreindre encore davantage les droits de l'opposition. Les principaux leviers d'actions des députés sont étroitement limités: un député ne pourra poser qu'un maximum de 20 questions écrites sur une durée de 3 mois consécutifs et émettre une proposition de résolution par mois. Les déclarations écrites sont supprimées. Les sujets de débat d'actualité peuvent être rejetés par au moins 80% des groupes à la conférence des présidents.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Този доклад е свързан с дейността на работна група, чиято задача бе да промени и измени Правилника за дейността на ЕП. В тази работна група имаше по един член от всяка политическа група.
                  

                     Подкрепих доклада, тъй като смятам, че промените, предложени от работната група, ще допринесат за прозрачността и повишаването на демократичността в Европейския парламент.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Ο αναθεωρημένος κανονισμός, όπως προτείνεται στην προς ψήφιση έκθεση, θα επιφέρει καίριο πλήγμα τόσο στην ανεξαρτησία των βουλευτών κατά την ενάσκηση των καθηκόντων τους, όσο και στον υπέρμετρο περιορισμό της εθνικής (κατά περίπτωση) αρμοδιότητας των δικαστικών/φορολογικών αρχών κατά τη διαδικασία ελέγχου των οικονομικών στοιχείων αυτών. Η υπερψήφιση του εν λόγω κειμένου θα οδηγήσει στον ανεξέλεγκτο περιορισμό των δυνατοτήτων δράσης των βουλευτών καθιστώντας τον ρόλο τους ηχηρά διακοσμητικό.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of this report because I believe it will give my constituents in Wales more information on how Parliament works and will also make it more effective. I supported amendments by my Group to strengthen the transparency and gender mainstreaming proposals.

Eleonora Evi (EFDD),
per iscritto. — La revisione del regolamento del Parlamento europeo, tanto auspicata quanto deludente nel suo risultato finale, è l'ennesima testimonianza della concentrazione della gestione del potere e delle regole in mano ai grandi gruppi politici con il solito accordo delle larghe intese a scapito delle minoranze.
                  

                     Vengono ridotte le possibilità di espressione ed intervento da parte dei gruppi politici più piccoli e dei singoli deputati, nessun aggiornamento del Codice di condotta e delle norme sul conflitto di interesse, nessun riconoscimento formale del metodo d'Hondt che continuerà ad essere usato in modo strumentale ad uso e consumo dei grandi gruppi politici, come puntualmente è avvenuto durante questi due anni e mezzo di legislatura.
                  

                     Infine, la richiesta di maggiore trasparenza da parte dei cittadini viene completamente ignorata, alimentando ancora di più quell'enorme distanza che li separa dalle istituzioni e alimenta il senso di sfiducia. Per questi motivi ho votato contro la relazione.
                  

Fredrick Federley (ALDE),
skriftlig. – Jag har röstat för regler som gör vårt arbete ännu mer transparent, samtidigt som vi också kan säkerställa att alla, även små och inte lika organiserade organisationer, ska ha möjlighet att ta kontakt med oss. Jag har också röstat för att avskaffa proceduren med skriftliga förklaringar då dess politiska betydelse är ytterst liten. Min förhoppning är att de nya reglerna kommer bidra till ett effektivare och öppnare arbete i parlamentet.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O Parlamento Europeu tem vindo a proceder com regularidade à revisão do seu Regimento, muitas vezes na sequência da aprovação de novos tratados que vieram reforçar os poderes da instituição.
                  

                     A proposta permite dotar o Parlamento de um melhor ‘modus operandi’, clarificar o Regimento, aumentar a transparência e defender o PE de perturbações induzidas por elementos políticos apostados em sabotar o seu trabalho.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre à cause des limites que celui-ci imposera aux députés individuels. En outre, le nouveau règlement ne garantit pas assez les droits des députés en position de minorité.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Face à crise profunda e persistente em que a UE se encontra mergulhada, a reação das principais forças que têm determinado o seu rumo - direita e social-democracia - é a de reforçar instrumentos de carácter antidemocrático. Este é mais um exemplo.
                  

                     Estas alterações, no seu conjunto, limitam gravemente o poder de intervenção dos deputados e dos grupos políticos mais pequenos, aumentando ainda mais o poder dos grandes grupos.
                  

                     A apresentação de alterações a relatórios e pareceres, as perguntas escritas apresentadas a outras instituições, as resoluções, as declarações de voto, a participação nas comissões especializadas - tudo isto é severamente limitado. As declarações escritas - instrumento que tem permitido dar expressão a importantes lutas (dois exemplos recentes: a renegociação das dívidas ou a reposição das quotas leiteiras) - são abolidas.
                  

                     São enfraquecidos ou eliminados instrumentos de controlo democrático do trabalho desenvolvido pelo parlamento e pelos deputados, nomeadamente através da imposição de procedimentos acelerados e da redução das possibilidades de solicitar ‘votações nominais’. É caso para dizer que alguns têm medo ou vergonha de assumir as posições que aqui tomam.
                  

                     PS, PSD e CDS votaram a favor. O PCP votou contra e apresentou muitas dezenas de propostas que reforçariam a democracia, o pluralismo e a transparência no funcionamento do Parlamento Europeu.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della presente proposta di decisione sulla revisione generale del regolamento del Parlamento europeo, poiché questa chiarisce e semplifica in modo adeguato un certo numero di regole, in particolare per quanto riguarda la clausola di sussidiarietà e l'elezione del Presidente della Commissione.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto contro la relazione perché penalizza i piccoli gruppi e limita molto ogni tipo di attività di opposizione.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Ο αναθεωρημένος κανονισμός θα επιφέρει καίριο πλήγμα τόσο στην ανεξαρτησία των βουλευτών κατά την ενάσκηση των καθηκόντων τους, όσο και στον υπέρμετρο περιορισμό της εθνικής (κατά περίπτωση) αρμοδιότητας των δικαστικών/φορολογικών αρχών κατά τη διαδικασία ελέγχου των οικονομικών στοιχείων αυτών. Η υπερψήφιση του εν λόγω κειμένου θα οδηγήσει στον ανεξέλεγκτο περιορισμό των δυνατοτήτων δράσης των βουλευτών καθιστώντας τον ρόλο τους ηχηρά διακοσμητικό, γι' αυτό και τον καταψηφίζω.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The European Parliament has regularly reviewed its Rules of Procedure, often following the adoption of new treaties that enhanced the powers of the European Parliament. On this occasion, the overhaul of the rules is largely due to internal reasons: to make Parliament operate better, to clarify the rules, to improve transparency, to protect Parliament from disruption by political elements intent on sabotaging its work.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az EP. Szavazatommal ezért támogattam a Corbett-jelentést.
                  

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Ringrazio i colleghi della commissione affari costituzionali per l'imponente lavoro di redazione e negoziato che ha portato all'approvazione del nuovo regolamento interno del Parlamento. Ci dotiamo di uno strumento che permetterà di rispondere meglio alle sfide politiche dell'Unione e di rendere il nostro processo legislativo più efficace e democratico.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Überarbeitung der Geschäftsordnung hat hauptsächlich interne und technische Gründe, die dazu dienen sollen, dass das Parlament effizienter handeln kann. Die Artikel der Geschäftsordnung sollen klargestellt und die Transparenz verbessert werden.
                  

Nathan Gill (EFDD),
in writing. – I could not vote for this report. There were elements of the report that did not allow for representation by all the groups of Parliament. Furthermore, I could not vote for a report that would allow legislation to be fast-tracked without following the due procedure for scrutiny.

Neena Gill (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report which includes important reforms to make the European Parliament more transparent, efficient and ready to listen to European citizens. This report crucially allows us to take significant steps forward on transparency: MEPs will be banned from taking a paid lobbying job during their mandate, and after they step down, their privileges as ex-MEPs – such as having free access to Parliament – will be denied if they become lobbyists after their mandate.
Another key measure is the imposition of stronger sanctions against anyone making defamatory or xenophobic statements in plenary.

Bruno Gollnisch (NI),
par écrit. – J'ai voté contre la révision du règlement intérieur du Parlement européen.
                  

                     Sous couvert d'efficacité, ou d'adaptation, beaucoup des dispositions qu'elle contient réduisent les droits individuels des députés, renforcent les prérogatives des groupes sur leurs membres (en contradiction avec l'indépendance nécessaire des députés) et celles des grands groupes sur les petits. Je mentionne en passant les nouvelles petites mesures vexatoires contre les députés non-inscrits, à la légalité douteuse.
                  

                     Mais il y a pire: la possibilité et même la liberté d'expression des élus et des groupes d'opposition s'en trouvent limitées.
                  

                     Je pense bien sûr à la mirobolante possibilité de censure des propos au sein même de l'hémicycle, qui permettra de sanctionner tout député qui ne se conformera pas à la doxa multiculturaliste.
                  

                     Je pense aussi à l'organisation du processus législatif, qui vise à ce que les lois européennes ne fasse l'objet que d'un vote unique, sans débat, sur le consensus obtenu en commission par une poignée de rapporteurs et rapporteurs fictifs: restrictions au dépôt d'amendements, de votes séparés ou par division, etc… Paradoxalement, alors que ces lois régissent la vie de 500 millions de citoyens, l'organisation du lobbying favorise les grands groupes de pression.
                  

                     Vous faites très fort: vous avez inventé le Parlement où il est chaque jour plus difficile de parler.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de la revisión general del Reglamento del Parlamento Europeo, ya que considero que es un texto de suma importancia que supone una mayor centralización del poder en los grupos políticos grandes en detrimento de los pequeños. El Grupo de Trabajo sobre el Reglamento de la Comisión AFCO dedicó más de dos años a la revisión del Reglamento. El mandato del grupo de trabajo era ‘identificar posibles incongruencias, redundancias, superposición de normas y, en la medida de lo posible, simplificar las normas’. Gran parte de los cambios propuestos por el Grupo de Trabajo fueron técnicos (simplificación del texto, incorporación de interpretaciones, adaptación de la base jurídica, reagrupamiento de disposiciones en nuevos capítulos, etc.). Estos cambios son positivos ya que mejoran la legibilidad del Reglamento. Sin embargo, una serie de propuestas sustanciales podrían dificultar la expresión de los grupos más pequeños, en particular a nivel de la Plenaria, mientras que los grupos más grandes tendrán más posibilidades de actuar tanto en el Comité como en el Plenario. En general, esto significa una mayor centralización del poder en el Parlamento en beneficio de los grupos más grandes.
                  

Sylvie Goulard (ALDE),
par écrit. – Dans le cadre de la révision générale du règlement du Parlement européen, j'ai souhaité défendre une logique globale c'est-à-dire assurer une cohérence entre les élections aux postes de Président, Vice-Présidents et Questeurs au Parlement européen et les postes de Président et de Commissaires pour la Commission européenne. Il faut prévoir un système identique pour tout le monde, pas des votes à bulletin secret pour une institution et des votes par appel nominal pour l'autre.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am votat raportul privind revizuirea generală a Regulamentului de procedură al Parlamentului European deoarece îmbunătățirea funcționării Parlamentului este esențială. Este important să avem norme clare, care să îmbunătățească transparența și să asigure protecția Parlamentului împotriva elementelor politice perturbatoare care au drept scop sabotarea activității sale. Având în vedere faptul că Parlamentul European reprezintă interesele cetățenilor, este important ca această instituție să fie una eficientă, transparentă și în care aceștia să aibă încredere.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of the General Revision of Parliament's Rules of Procedure as this is a reform which makes the European Parliament more transparent, efficient and ready to listen to European citizens.

Sylvie Guillaume (S&D),
par écrit. – En soutenant le rapport de mon collègue Richard Corbett, je me suis prononcée pour une amélioration du fonctionnement et de la transparence du Parlement européen, tout en prévenant les tentatives destinées à saboter l'activité parlementaire.
                  

                     Cette modification est aussi un moyen de mettre un terme aux astuces pour ‘améliorer’ les statistiques des députés, qui ne sont en rien du véritable travail législatif.
                  

                     Plusieurs dispositions ont également été adoptées sur le code de conduite des députés pour renforcer l'éthique et la transparence. Ainsi, les députés seront automatiquement sanctionnés en cas de propos diffamatoires, racistes, xénophobes ou d'actions perturbant l'activité parlementaire. Les nouvelles règles confirment la mise en place d'une ‘empreinte législative’ qui consiste, pour les rapporteurs, à consigner les contacts avec des représentants d'intérêts dans le cadre de l'élaboration de leur travail. Surtout, il ne sera plus possible d'avoir un emploi de lobbyiste rétribué.
                  

                     Ces nouvelles règles vont véritablement dans le bon sens, pour faire évoluer notre Assemblée vers davantage d'éthique et d'efficacité.
                  

Sergio Gutiérrez Prieto (S&D),
por escrito. – Creo que no hay un Parlamento fuerte si no hay un Reglamento eficiente. Por eso, he votado a favor de esta revisión del Reglamento que persigue mejorar su funcionamiento, aumentar la transparencia y adaptar su contenido al Acuerdo interinstitucional de 2016 sobre la mejora de la legislación.
                  

                     Celebro que la reforma aprobada incluya propuestas para mejorar la eficiencia en cuestiones prácticas como el turno de preguntas, la votación de actos legislativos y las votaciones nominales, así como, para integrar la perspectiva de género e incluir debates de actualidad en cada período parcial de sesiones a propuesta de los grupos políticos.
                  

                     Además el nuevo Reglamento introduce mejoras en el ámbito de la transparencia introduciendo la huella legislativa en los informes, limitando las reuniones a los grupos de interés que estén inscritos en el registro de transparencia y prohibiendo el desarrollo de actividades retribuidas de representación de intereses directamente relacionadas con el proceso de decisión de la Unión.
                  

                     No obstante, lamento que otras reformas que perseguían que los diputados publiquen en línea las reuniones con los grupos de interés o la prohibición de que mantengan durante su mandato trabajos remunerados han sido rechazadas por la mayoría conservadora de la Eurocámara.
                  

András Gyürk (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az Parlament.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Καταψηφίσαμε τη γενική αναθεώρηση του Κανονισμού του Κοινοβουλίου, αφού αυτή αποτέλεσε μια προσπάθεια των μεγάλων πολιτικών ομάδων να περιορίσουν τα δικαιώματα των μικρών ομάδων, όπως επίσης και τα δικαιώματα των ευρωβουλευτών. Αντί να διευρυνθεί η δημοκρατία και η δυνατότητα ανάδειξης ζητημάτων και μεγαλύτερης παρέμβασης, στην ουσία με τις αλλαγές που έγιναν αυτή η δυνατότητα έχει περιοριστεί, πράγμα το οποίο μας βρίσκει κάθετα αντίθετους. Επίσης, ζητήματα διαφάνειας τα οποία είχαμε προτείνει δυστυχώς δεν έγιναν αποδεκτά από την πλειοψηφία της Ολομέλειας.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this report that amends the European Parliament's Rules of Procedure. This revision will make the overall operation of Parliament more transparent and counter disruptive parliamentary practices. For example, this new procedure now prohibits any paid lobbyist work for Members of Parliament, while former Members of Parliament must register for such activity. It also proposes a strengthening of sanctions that can be imposed on a Member of Parliament in the event of non-compliance with the rules of conduct.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az EP. Szavazatommal ezért támogattam a Corbett-jelentést.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report. This new set of rules will make the European Parliament more transparent, efficient, open and ready to listen to European citizens.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog odluke Europskog parlamenta o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta jer smatram da je potrebno osigurati veću transparentnost te poboljšati funkcioniranje Parlamenta. Veliki dio izmjena koje se ovim prijedlogom donose tiču se tehničke i pravne prirode, međutim, postoje i veće izmjene koje izravno utječu na rad ove institucije.
                  

                     Držim ključnim da se pojedine procedure pojednostave kako bi poslovanje Parlamenta bilo učinkovitije, brže i dosljedno te podržavam potenciranje rodno osviještene politike i jednakost spolova. Efikasnije provođenje aktivnosti Europskog parlamenta dovodi do većeg povjerenja građana te do unaprjeđenja međuinstitucionalnih dogovora.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce texte à la composition très technique est une menace par les limites diverses qu'il impose aux députés, au premier ordre desquelles l'obstacle que rencontreront les députés dans leur fonction de contrôle. De même, le nouveau règlement bride davantage les droits des députés minoritaires et empêche par sa configuration les élus patriotes de proposer des sujets pour un débat d'actualité. J'ai voté contre.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – I supported the amendments to Parliament's Rules of Procedure in order to have a more streamlined and efficient working environment in which MEPs can represent their citizens in an even more transparent manner. In addition, we have strengthened the sanctions provisions in order to ensure Members cannot abuse their positions. For example if the Member is not complying with the rules of conduct the President can go so far as to withdraw one or more posts held by the Member concerned. I am of the view that these arrangements will lead to the European Parliament working in a more transparent manner.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Richard Corbett relatif à la révision du règlement intérieur du Parlement européen. Cette procédure a pour objectif de rendre l'activité du Parlement plus efficace et transparente en précisant certaines règles de fonctionnement. Le nouveau règlement du Parlement européen renforcera par exemple les sanctions contre les députés tenant des propos racistes ou diffamatoires et perturbant l'activité parlementaire, ce dont je me réjouis. J'ai par ailleurs soutenu plusieurs dispositions relatives à la transparence en cohérence avec ma démarche personnelle sur le sujet. En effet, je m'attache à publier tous les mois sur mon site internet la liste des représentants d'intérêts que mon équipe et moi-même rencontrons dans le cadre de mon mandat européen.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte sur la révision générale du règlement du Parlement car il permettra de faire mieux fonctionner ce dernier en précisant certaines règles.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Ich habe gegen diesen Bericht gestimmt. Neben einigen notwendigen Überarbeitungen von Paragraphen und technischen Änderungen gibt es allerdings durchaus gelungene und positive Änderungen. So soll die Transparenz mittels eines ‘legislativen Fußabdrucks’ erhöht werden. Negativ fällt die Beurteilung aus politisch-strategischer Sicht aus. Kleinere Fraktionen und fraktionslose Abgeordnete werden durch Obergrenzen für schriftliche Anfragen, Entschließungsanträge, Änderungsanträge etc. eingeschränkt. Die Einschränkungen der freien Rede in Plenum und Ausschüssen betrachte ich ebenfalls als fragwürdig. Ebenso kritikwürdig kann auch die Bestimmung gewertet werden, die vorsieht, dass bei der Wahl der 14 Vizepräsidenten des Europäischen Parlaments zumindest sieben Namen auf dem Stimmzettel stehen müssen, damit dieser auch gültig ist. Das kommt einem Zwang gleich, auch politisch missliebige Kandidaten wählen zu müssen.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which makes the European Parliament more transparent, efficient and ready to listen to European citizens.

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Jakožto zástupce jediného přímo voleného orgánu EU jsem nemohla v hlasování podpořit zprávu o celkové revizi jednacího řádu Evropského parlamentu, jelikož zavádí tzv. rychlozákony. Jsem přesvědčena, že otázky jako společná azylová politika, systém povinné registrace při vstupu do Schengenu, reforma Junckerova investičního balíčku, společný základ pro výpočet firemní daně nebo sporná směrnice o držení střelných zbraní by se neměly řešit za zavřenými dveřmi. Takto pouze posílíme vliv evropské lobby a omezíme transparentnost, čímž se pouze vzdálíme občanům EU.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az EP. Szavazatommal ezért támogattam a Corbett-jelentést.
                  

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. – Подкрепих приемането на доклада за цялостно преразглеждане на Правилника за дейността на Европейския парламент, тъй като считам, че по този начин институцията ще работи по-добре, ще се повиши прозрачността, ЕП ще бъде защитен от политическите опити за блокиране на неговата работа. По-съществените промени в правилника са продиктувани от приетото през 2016 г. Междуинституционално споразумение за по-добро законотворчество, както и от създаването на нови органи в контекста на банковия съюз. Съображенията от доклада ‘Корбът’ от 2015 г. относно процедури и практики във връзка с изслушванията на членовете на Комисията също са залегнали при формирането на новите правила.
                  

                     Предмет на измененията с цел подобряване на ефективността на работа са редът на гласуване на законодателните актове, времето за въпроси, въпросите с искане за писмен отговор от ЕК, предложенията за резолюции, поименните гласувания и писмените декларации. Членовете на ЕП отсега нататък ще бъдат санкционирани от председателя, ако използват клеветнически, расистки или ксенофобски език или ако предприемат действия, които смущават парламентарната дейност. В останалата си част, измененията преобладаващо са продиктувани от технически, правни и езикови съображения.
                  

Cécile Kashetu Kyenge (S&D),
per iscritto. – Dopo due anni di intenso lavoro, il Parlamento è riuscito a grande maggioranza a riformare il proprio regolamento. La riforma fa un grande passo in avanti verso un chiarimento delle norme esistenti e consente una maggiore trasparenza in seno al Parlamento.
                  

                     Ho sostenuto questa relazione non solo perché credo che essa vada positivamente nella direzione di una maggiore efficacia del lavoro parlamentare, ma anche perché mostra un chiaro segnale del Parlamento nei confronti di quei membri che usano un linguaggio diffamatorio, razzista e xenofobo.
                  

                     Le sanzioni contro i membri che usano questo linguaggio, compromettendo il regolare svolgimento dei lavori parlamentari, sono state rafforzate nei casi più gravi e raddoppiate in caso di recidività con la perdita del diritto di rappresentare il Parlamento esternamente.
                  

                     Il Parlamento oggi ha fatto un passo in avanti chiarendo come l'uso di questo linguaggio sia incompatibile con l'esercizio della funzione pubblica.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — La relazione al voto riguarda il regolamento del Parlamento europeo. Essa raggiunge diversi obiettivi, quali la semplificazione delle soglie attuali in seduta plenaria e in commissione, la composizione delle commissioni i cui membri sono nominati dai gruppi politici, la composizione dei membri delle delegazioni interparlamentari, lo snellimento dell'elezione dell'ufficio di presidenza del PE, i negoziati interistituzionali, le procedure di voto e la verifica del rispetto dei principi di sussidiarietà, proporzionalità e della parità dei sessi, tra gli altri punti. Ritengo che la proposta abbia un chiaro intento semplificatorio e di trasparenza, garantendo un migliore funzionamento del PE.
                  

Constance Le Grip (PPE),
par écrit. – Afin de permettre un meilleur fonctionnement du Parlement européen, de préciser les règles en vigueur et d'améliorer la transparence au sein de notre assemblée, nous avons engagé une révision en profondeur de notre règlement intérieur.
                  

                     Vote éminemment technique, et sans incidence directe sur le sort de nos concitoyens, il revêt pourtant une importance réelle puisque nous avons décidé de modifier les règles du jeu entre les groupes politiques de notre assemblée et de préciser certaines règles dans le sens d'une plus grande transparence. La grande nouveauté de cette révision est la création d'une session de débats d'actualité organisés à l'initiative des groupes politiques.
                  

                     J'ai néanmoins tenu à marquer mon opposition concernant plusieurs changements que j'estime inutiles. Ainsi, j'ai notamment voté contre la suppression des déclarations écrites, outil de mobilisation qui permettait parfois aux membres de porter à la connaissance de leurs collègues une thématique chère à nos concitoyens.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre la révision générale du règlement du Parlement européen à cause des limites que celui-ci imposera aux députés individuels. Ces limites entraveront la fonction de contrôle que les élus du peuple ont le droit et le devoir d'exercer. En outre, le nouveau règlement ne garantit pas assez les droits des députés en position de minorité. Tous les groupes politiques auront par exemple le droit de proposer au moins un sujet pour un débat d'actualité par an. Or, si 80% des groupes à la conférence des Présidents s'opposent à un sujet proposé, celui-ci ne sera pas retenu. Cette règle servira à bâillonner les forces souverainistes et patriotiques. En matière de censure, il faut également dénoncer la règle sanctionnant les propos ‘racistes et xénophobes’ . Ceci ne devrait pas me concerner, sauf que ces accusations sont utilisées à tort et à travers au PE.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Je me suis opposé à cette révision du règlement. En effet, elle restreint la liberté d'action et d'expression des députés, pourtant représentants de la voix du peuple au sein du Parlement européen. De plus, ce nouveau règlement ne protège pas assez le droit des députés en position de minorité (non-inscrits, petits groupes…). Par exemple, tous les groupes politiques auront le droit de proposer au moins un sujet de débat d'actualité par an. Or, si 80 % des groupes, lors de la conférence des présidents de groupes, s'opposent à un sujet proposé, celui-ci sera alors écarté. Cette règle est donc un moyen rapide de bâillonner les groupes de petite taille, et donc les plus patriotes.Ces modifications abusives sont donc inadmissibles.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Como ha pasado con regularidad, el Parlamento revisa y reforma su Reglamento con la intención de mejorarlo y adaptarlo a las nuevas potestades que se le van atribuyendo. En este caso concreto, algunas modificaciones resultan del Acuerdo interinstitucional 2016 sobre la mejora de la legislación o la creación de nuevos organismos por la unión bancaria.
                  

                     El nuevo Reglamento incluye modificaciones en los acuerdos en primera lectura, en virtud de las cuales la aprobación por mayoría absoluta en las comisiones de la apertura de negociaciones con otras instituciones habrá de ser anunciada en el Pleno, que la votará en caso de que una décima parte de los diputados del Parlamento se opongan. Asimismo, y, entre otros, se organizarán debates de actualidad en cada período parcial de sesiones, se realizará un control más exhaustivo de las declaraciones de intereses económicos de los diputados y para pulir la actividad parlamentaria, se modifican los umbrales para los diversos procedimientos del Parlamento.
                  

                     Doy mi voto favorable porque estas medidas aumentarán la transparencia a la par que el funcionamiento del Parlamento. Y no hay duda que un tal objetivo contribuye a una Unión Europea más fuerte y mejor.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report that updates Parliament's Rules of Procedure.

Petr Mach (EFDD),
písemně. — Hlasoval jsem proti. Jednací řád EP určuje pravidla hlasování, tvorby výborů, interpelací apod. Jednací řády mají mít stabilitu a mají se měnit jen zvolna. Aby fungovaly, musí být zažité. Toto je velký soubor změn, které neznamenají jednoznačný posun k lepšímu, proto ze zásady opatrnosti upřednostňuji stávající jednací řád. Nesouhlasím ani s novým článkem 47a, podle kterého se budou moci výbory domluvit ‘v koordinaci s Radou a Komisí na urychlení legislativního procesu’. To je podle mě nepřípustné míchání moci zákonodárné a výkonné.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Cilj opće revizije Poslovnika je poboljšati funkcioniranje Parlamenta, pojasniti propise, povećati transparentnost i zaštititi Parlament od političkih elemenata kojima se namjerava sabotirati njegov rad. Veći dio izmjena tehničke je, pravne i jezične prirode i njima se pojašnjavaju odredbe Poslovnika.
                  

                     Novim pravilima povećava se transparentnost, jasnije je utvrđen redoslijed glasovanja o zakonodavstvu, ukida se dvostruko glasovanje i postrožene su sankcije za ozbiljne slučajeve nedoličnog ponašanja. Stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – Parliament is taking several steps forward on transparency. MEPs will be banned from taking a paid lobbying job during their mandate. After they step down, their privileges as ex-MEPs – such as having free access to the Parliament – will be denied if they become lobbyists after their mandate. Rapporteurs will be able to list the people they have met while writing their report. I think the formula is simple: more transparency – more trust.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Podporujem zmeny rokovacieho poriadku EP, ktoré by mali prispieť k efektívnejšiemu a pružnejšiemu fungovaniu Parlamentu a lepšej tvorbe práva. Zníženie maximálneho počtu písomných otázok na zodovedanie pre jedného poslanca zvýši zodpovednosť poslancov za zadávanie skutočne relevantných otázok, zároveň zníži byrokraciu a náklady na spracovanie odpovedí. Rovnako zvýšenie transparentnosti a ďalšie procesné úpravy pomôžu k zrozumiteľnejšiemu pochopeniu procesov v EP aj pre verejnosť.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με τη γενική αναθεώρηση του Κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 13/12/2016, καθώς και διότι δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte. Ce texte a pour objectif de réviser le règlement du Parlement et comporte de nombreux éléments positifs visant par exemple à une meilleure transparence ou encore à l'interdiction du cumul des fonctions de députés et de lobbyistes rémunérés. En revanche, certaines limites sont imposées aux députés individuels. La fonction de contrôle des députés se verra amoindrie et les nouvelles règles ne garantissent pas assez les droits des députés en position de minorité.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Il mio voto positivo è andato alla relazione sulla revisione generale del regolamento del Parlamento europeo. I cambiamenti previsti da questa proposta, che tengono conto delle disposizioni dell'accordo interistituzionale ‘Legiferare meglio’ del 2016, mirano ad un miglioramento di apparati importanti per le procedure parlamentari, come quello informatico.
                  

                     Questa proposta di decisione può inoltre rivelare la sua utilità nel perseguimento di una sempre maggiore chiarezza e trasparenza nel regolamento del Parlamento europeo e dei suoi deputati.
                  

Jiří Maštálka (GUE/NGL),
písemně. – Dnes jsme hlasovali o zprávě, kterou se navrhuje celková revize jednacího řádu Evropského parlamentu. Ve zprávě se navrhuje celá řada ustanovení, která ještě sníží už tak limitované pravomoci menších politických frakcí a jednotlivých poslanců. Kladou se větší nároky na hlasování za pomoci kvalifikované většiny, což nebude nijak přínosné pro malé politické frakce. Tím se dle mého názoru ještě více snižuje demokratičnost této instituce. Například se navrhuje zrušení písemných deklarací, omezení rozsahu a možností podávat písemné otázky na Komisi a jiné instituce stejně jako limitovat možnost podávat návrhy rezolucí. To povede ke zúžení možností jednotlivých poslanců vykonávat parlamentní činnosti. S drtivou většinou navrhovaných změn jsem nemohl souhlasit, proto jsem v konečném hlasování hlasoval proti zprávě.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Am Dienstag wurde über die Überarbeitung der Geschäftsordnung des Parlaments abgestimmt, bei der auch die Transparenz mittels eines ‘legislativen Fußabdrucks’ erhöht werden soll. Damit kann man die Tätigkeiten und den Einfluss von EU-Lobbyisten sowie Interessenvertretern und ihre Beziehungen zu den Abgeordneten besser nachvollziehen.
                  

                     Zu den geplanten Änderungen gehören auch ein strengerer Verhaltenskodex für Mitglieder und schärfere Sanktionen bei Störungen der Arbeit des Parlaments. Außerdem müssen ab 2017 Verhandlungsmandate für Kompromissgespräche mit dem Rat in erster Lesung vom Plenum verabschiedet werden. Auch die Erklärungen der finanziellen Interessen der Abgeordneten müssten unter den neuen Regeln ausführlicher gestaltet und geprüft werden.
                  

                     Negativ fällt die Beurteilung aus politischer Sicht aus. EPP und S&D haben in einigen Bereichen durch Obergrenzen für schriftliche Fragen, Entschließungsanträge und Änderungsanträge, geschickt die Rechte kleinerer Fraktionen, der fraktionslosen und einzelner Abgeordneter eingeschränkt. Besonders drastisch ist die Einschränkung der freien Rede im Plenum und in den Ausschüssen, wo man künftig wohl pointierte Reden als ‘fremdenfeindlich’ oder ‘xenophob’ einstufen und damit verbieten will.
                  

                     Als absurd kann auch die Bestimmung gewertet werden, die vorsieht, dass bei der Wahl der 14 Vizepräsidenten des EPs zumindest sieben Namen auf dem Stimmzettel stehen müssen, damit dieser auch gültig ist. Das kommt einem Zwang gleich, auch politisch missliebige Kandidaten wählen zu müssen.
                  

                     Daher habe ich diesen Bericht nicht mitgetragen.
                  

Alex Mayer (S&D),
in writing. – I voted in favour of the changes to the European Parliament's rules of procedure, which was led by my Labour colleague Richard Corbett MEP, as it will make the European Parliament more transparent and clamps down on MEPs having second jobs as lobbyists.

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Ties Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūra daugiau nei metus dirbo įvairias frakcijas atstovaujanti darbo grupė. Pateikta virš 700 pasiūlymų keisti ir tobulinti Parlamento darbo tvarką. Didžiausia darbo dalis yra techninė, teisinė ir lingvistinė, ja pagerinamos taisyklių smulkmenos. Tačiau yra keletas pakeitimų, kurių svarba yra platesnė ir dėl kurių ne visoms politinėms grupėms pavyko susitarti. Esminiai pakeitimai susiję su procedūriniais klausimais, Parlamento, Komisijos pirmininko rinkimais, EP narių skyrimu dirbti komitetuose, balsavimo ‘slenksčių’ nustatymu ir panašiai. Tikėtina, kad net ir priėmus pakeitimus nebus išspęsti absoliučiai visi biurokratiniai, administraciniai nesklandumai, politiniai nesutarimai dėl EP procedūrinių klausimų, tačiau reikia tikėtis, jog šis žingsnis visgi padės Parlamentui dirbti skaidriau ir sklandžiau nei iki šiol.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La révision du règlement du Parlement européen vise sous couvert de ‘simplification’ à réduire les pouvoirs des parlementaires. Il s'agit notamment de restreindre les possibilités d'expression des ‘petits’ groupes politiques pour accroitre celles des ‘grands’. Ainsi les seuils nécessaires aux dépôts d'amendement, aux demandes de votes nominatifs (RCV), aux propositions de résolution ont été ramenés à trois seuils principaux (5%, 10%, 20%) qui permettent aux grands groupes (PPE et S&D) d'agir seuls quand les petits en sont empêchés. De plus, la révision du règlement augmente le pouvoir politique des groupes au détriment des députés. Ainsi les sièges des comités et des délégations appartiendront aux groupes politiques qui auront loisir de les répartir entre leurs membres. Dans un objectif général de limiter les expressions des députés, les membres ne seront plus autorisés à déposer des déclarations écrites et ne pourront faire qu'une seule explication de vote orale par jour. Les pseudos agences d'évaluation des élus vont mieux cirer les pompes de ceux qui les paient. A tant vouloir réduire le pouvoir, déjà faible, des députés, autant supprimer le Parlement européen tout de suite. Je vote contre ce texte.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Cette révision du règlement du Parlement entraine un durcissement des règles permettant l'exercice du député et amputera les députés minoritaires ou individuels de certains contrôles dont ils ont le droit et le devoir d'exercer.
                  

                     A l'inverse, cette révision n'assure pas suffisamment les droits des députés minoritaires renforçant ainsi la limitation du fonctionnement démocratique de l'institution européenne. C'est donc pour ces raisons que j'ai voté contre cette révision.
                  

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — J'ai voté en faveur du rapport portant sur la révision générale du règlement du Parlement européen qui présente de manière générale les mesures nécessaires pour renforcer les pouvoirs du Parlement. Cette démarche s'inscrit aussi dans un effort visant à mieux le faire fonctionner, en améliorant notamment un certain nombre de règles en matière de transparence et de responsabilité. De cette façon, par exemple, il sera dorénavant interdit d'être à la fois député et d'occuper des fonctions de consultants rémunérées. En outre, le code de conduite des députés sera également renforcé, sanctionnant avec dureté ceux qui s'engagent dans des actions visant à perturber l'activité parlementaire, ceci dans le but de raffermir le sens des responsabilités des membres de notre institution. En ces périodes de replis nationalistes, et de la montée du racisme et de la xénophobie, il était nécessaire de sanctionner les députés qui prennent des postures extrêmes, en totale contradiction avec les valeurs européennes.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which calls on the European Parliament to adopt a new set of Rules that will make it more transparent, efficient, open and ready to listen to European citizens

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az Európai Parlament rendszeresen felülvizsgálja eljárási szabályzatát. A mostani módosításra egy nyolcpárti munkacsoport 18 hónapos egyeztetés után tett javaslatot. A javasolt átdolgozás célja a Parlament működőképesebbé tétele, a szabályok egyértelműbbé tétele, az átláthatóság fokozása, valamint a Parlament működésének védelme volt a munkáját szabotálni kívánó politikai elemektől. Az Alkotmányügyi Bizottság jelentésében azt indítványozta, hogy a Parlament a munkacsoport javaslata alapján 284 ponton módosítsa eljárási szabályzatát.
                  

                     Azokat a módosításokat azonban, amelyek biztosították volna a Parlament működésének nagyobb átláthatóságát, nyilvánosságát, szigorították volna a vagyonnyilatkozat-tételi eljárást, a többség, velem ellentétben, nem szavazta meg. Meglátásom szerint ezzel a felülvizsgálat legfontosabb célja vált semmivé, ezért az eljárási szabályzat ilyenképpen történő módosítása ellen szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Nous avons voté contre cette révision du règlement à cause des limites que celui-ci imposera aux députés individuels. Ces limites entraveront la fonction de contrôle que les élus du peuple ont le droit et le devoir d'exercer. En outre, le nouveau règlement ne garantit pas assez les droits des députés en position de minorité. Tous les groupes politiques auront par exemple le droit de proposer au moins un sujet pour un débat d'actualité par an. Or, si 80% des groupes à la conférence des présidents s'opposent à un sujet proposé, celui-ci ne sera pas retenu. Cette règle servira à bâillonner les forces patriotiques. En matière de censure, il faut également dénoncer la règle sanctionnant les propos ‘racistes et xénophobes’ ou encore diffamatoires. Elle laisse en effet à l'administration et aux autres élus le droit de censurer, sous couvert de cette règle, tout propos qui critiquerait, par exemple, la politique d'accueil des migrants. Bien entendu, tout cela est fait dans le but politique de faire taire les eurosceptiques.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – La possibilité est désormais offerte au Président du Parlement d'effacer des passages entiers de certains discours qui lui déplaisent des archives audiovisuelles. On croirait l'idée venue de Staline!
                  

                     Par ailleurs, les pouvoirs d'interpellation des eurodéputés est considérablement réduit, ce qui diminue encore un peu plus l'intérêt déjà limité de cette institution a-démocratique.
                  

                     Je vote évidemment contre ce rapport aberrant qui prouve encore une fois que l'UERSS mérite bien ce surnom.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I welcome these reforms, which make the European Parliament more transparent, efficient and ready to listen to European citizens.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la révision générale du règlement du Parlement européen, qui régit la procédure législative et plus globalement le fonctionnement de notre institution. Cette révision rend l'organisation du Parlement plus transparente et plus efficace. Elle permet de supprimer certaines dispositions devenues obsolètes, et pose l'interdiction de tout travail rémunéré de lobbyiste pour les députés européens afin d'éviter les conflits d'intérêts.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The Rules of Procedure of the European Parliament are regularly reviewed in order to be up to date following adoptions of new treaties that enhance the power of the European Parliament. I have voted for this report on the general revision of the European Parliament's Rules of Procedure.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport de revizuire generală a Regulamentului de procedură deoarece nivelul dezbaterilor din ultimii ani din Parlamentul European a ajuns la un nivel care impune ca anumite sancțiuni să fie înăsprite. Mă refer la membrii acestui forum respectabil care au un comportament jignitor și folosesc în discursurile publice mesaje rasiste sau xenofobe. Susțin și am susținut mereu dezbaterile, am încurajat în activitatea politică exprimarea diferențelor de opinii, întrucât fiecare dintre colegi reprezintă opiniile și viziunile unui anumit grup de cetățeni ai Uniunii Europene și trebuie să îi reprezinte pe aceștia. În același timp, resping în orice condiții mesajele extremiste, defăimătoare, rasiste sau xenofobe care, în opinia mea, nu își au locul într-o instituție democratică.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Podpořil jsem revizi jednacího řádu EP, která by měla vést k racionalizaci a vyšší efektivitě práce EP ve všech fázích rozhodovacího procesu. A to bez toho, aby bránila poslanci projevit své názory a postoje. Souhlasím také s omezením některých statisticky zaznamenávaných aktivit poslanců, které buď ztratily své opodstatnění v souvislosti s posílením pravomocí EP jako celku, nebo bývají nadužívané a vyvolávají zvýšené administrativní náklady.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich gegen die allgemeine Überarbeitung der Geschäftsordnung des Parlaments ausgesprochen, da ich diverse Punkte im Bericht nicht befürworten kann. Ein Beispiel dafür wäre die Einschränkung der freien Rede im Plenum und in den Ausschüssen, wo man künftig pointierte Reden als fremdenfeindlich einstufen möchte und verbieten will.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Kodukorra läbivaatamine toimub regulaarselt. Seekordne eesmärk on taas kord tõhustada parlamendi tööd, täpsustada eeskirju, suurendada läbipaistvust ning takistada parlamendi saboteerimist. Muu hulgas vähendatakse eri meetmeid tõhususe suurendamiseks, näiteks piiratakse resolutsiooni ettepanekute arvu, kirjalikult vastatavate küsimuste arvu ja tehakse ka ettepanek kaotada kirjalikud deklaratsioonid. Veel on toodud sisse võimalus karistada parlamendiliiget laimava, rassistliku või ksenofoobse käitumise eest, mis häirib parlamendi tegevust.
                  

Maite Pagazaurtundúa Ruiz (ALDE),
por escrito. – El Parlamento Europeo está dotado de su propio Reglamento de funcionamiento interno. Esta reforma ha tenido por objeto la actualización de la normativa interna, con dos objetivos fundamentales: la mejora de la operatividad y transparencia, la clarificación de determinadas normas.
                  

                     Estos cambios han sido el fruto de un trabajo técnico muy extenso, y de una negociación que ha durado prácticamente dos años. Se ha buscado reducir trabas y simplificar los procesos de toma de decisiones internas, además de adaptar la normativa al nuevo Acuerdo Interinstitucional sobre Legislar Mejor que quiere otorgar, y veremos si es así, más peso al Parlamento. Finalmente, entre alguna de las medidas novedosas se encuentra los nuevos debates sobre temas de especial relevancia y actualidad en la Unión, que permitirá al Parlamento evaluar lo que resulta urgente. Somos lentos. Me avergüenza la impotencia ante la crisis política y humanitaria y este Reglamento no es una solución milagrosa, pero es un poco mejor.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI),
γραπτώς. — Ο ήδη βαθιά αντιδραστικός κανονισμός γίνεται αντιδραστικότερος με την αναθεώρησή του, που ενισχύει τη δομή και τον μηχανισμό για την προώθηση της αντιλαϊκής πολιτικής της ΕΕ. Στοχεύει στο να διευκολύνει τις πολιτικές δυνάμεις του κεφαλαίου στις αντιλαϊκές κινήσεις και συμβιβασμούς τους ‘πίσω από κλειστές πόρτες’ για να αποφεύγουν λαϊκές αντιδράσεις, σε συνθήκες όξυνσης των μονοπωλιακών ανταγωνισμών.
                  

                     Έχει στόχο τον ακόμα μεγαλύτερο έλεγχο της σύνθεσης των κοινοβουλευτικών επιτροπών, τον περιορισμό στο δικαίωμα λόγου και στη δυνατότητα παρέμβασης των ευρωβουλευτών (π.χ. περιορισμός ερωτήσεων, προφορικών αιτιολογήσεων ψήφου, κατάργηση δυνατότητας συζήτησης αναπάντητης ερώτησης στην Ολομέλεια).
                  

                     Ο νέος κανονισμός, σε ακόμη μεγαλύτερη έκταση από τον προηγούμενο, εξυπηρετεί τις επιδιώξεις των πολιτικών δυνάμεων που υπερασπίζονται το καπιταλιστικό σύστημα και όσων μέσα στα πλαίσιά του εξαπατούν τους λαούς με ψευδαισθήσεις φιλολαϊκής δήθεν διαχείρισης του, επιχειρώντας να φιμώσουν σε κάθε περίπτωση τη φωνή των κομμουνιστών, που αποκαλύπτουν την καπιταλιστική βαρβαρότητα και καλούν στην ανατροπή της.
                  

                     Αυτή είναι η ‘κοινοβουλευτική δημοκρατία’ του κεφαλαίου που διαφημίζει η αστική τάξη και οι πολιτικοί εκπρόσωποί της. Ο λαός μπορεί με την πάλη του να βάλει τη σφραγίδα του στις εξελίξεις, αμφισβητώντας την κυριαρχία των μονοπωλίων και διεκδικώντας την οικονομική και πολιτική εξουσία που θα υπηρετεί συμφέροντά του.
                  

Gilles Pargneaux (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ces nouvelles règles: elles doivent permettre au Parlement européen de fonctionner mieux et d'améliorer la transparence .
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta del collega perché con il nuovo regolamento il lavoro del Parlamento sarà più coerente e responsabile, grazie alla statuizione di un corpus organico e innovativo di norme. Si tratta di adempiere al dovere di responsabilità nei confronti dei cittadini dell'Unione europea, appoggiando una riforma che rappresenta il felice epilogo di un lavoro lungo e meticoloso.
                  

                     Pertanto, ho espresso voto favorevole.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — Given the changing political landscape in the European Union and globally, I believe that it is necessary to adapt the Rules of Procedure of our House accordingly in order to be able to deliver quicker and better. For this reason I voted in favour of streamlining the current thresholds at plenary and committee level, also supporting the clarifications of some aspects of the legislative procedure and the inter-institutional negotiations and other provisions. The European Parliament must lead by example.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržala sam odluku o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta. Kao i u svim državama članicama, tako građani i od Europskog parlamenta traže učinkovit i transparentan rad svojih predstavničkih tijela. Predložene izmjene Poslovnika upravo nastoje omogućiti učinkovito obavljanje posla kroz suvislu i obostranu komunikaciju s drugim tijelima Europske unije.
                  

                     Pozdravljam ograničenje kojim će svaki zastupnik moći postaviti najviše 20 pitanja u razdoblju od tri mjeseca. Zastupnička pitanja važan su alat zastupnika i zastupanja interesa građana. Ovom mjerom nastoji se probleme fokusirati na one najvažnije, ali i dati dovoljno prostora nadležnim agencijama službama i tijelima da na pitanja odgovore kompetentno, stručno, i cjelovito.
                  

                     Pozdravljam i pojednostavljenje procedura donošenja zakonodavnih akata, ali najviše od svega podržavam izmjene kojima se dodatno naglašava uloga i važnost nacionalnih parlamenta putem provjere poštovanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. Nažalost, ovaj se članak isključivo odnosi na zakonodavne akte te sam mišljenja kako bi ga trebalo proširiti i na nezakonodavne akte. Države članice morale bi biti u mogućnosti ako ništa drugo, prigovoriti na učestale slučajeve uplitanja Europskog parlamenta na predmete koji su u isključivoj nadležnosti država članica.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Europski parlament ovom revizijom Poslovnika dobio je novi set pravila koja će Parlament učiniti transparentnijim, učinkovitijim, otvorenijim i spremnijim slušati europske građane. Posebno su važne izmjene koje se tiču transparentnosti od kojih treba istaknuti odredbu da europski parlamentarci više neće obavljati plaćene poslove profesionalnog lobiranja izravno povezane s procesom donošenja odluka u EU-u. Ostale odredbe o većoj transparentnosti odnose se na: detaljniji prikaz izjava o financijskim interesima zastupnika u Parlamentu; provjeru ažuriranosti i točnosti izjava o financijskim interesima; oduzimanje iskaznice za pristup registriranim lobistima koji ne poštuju propise; oduzimanje iskaznice za pristup osobama koje se ne odazovu na poziv u istražni odbor; zabranu korištenja iskaznica osoba u pratnji u svrhu lobiranja; dopuštenje izvjestiteljima da svojim izvješćima prilože ‘zakonodavni otisak’ (u skladu s odlukom Predsjedništva o zakonodavnom otisku).
                  

                     Upravo je S&D inzistirao na boljim pravilima o transparentnosti i zadovoljan sam rezultatima glasovanja jer je većina kolega prepoznala važnost ovih izmjena i podržala naš prijedlog.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. — Face à crise profunda e persistente em que a UE se encontra mergulhada, a reação das principais forças que têm determinado o seu rumo – direita e social-democracia – é a de reforçar instrumentos de carácter antidemocrático. Este é mais um exemplo.
                  

                     Estas alterações, no seu conjunto, limitam gravemente o poder de intervenção dos deputados e dos grupos políticos mais pequenos, aumentando ainda mais o poder dos grandes grupos.
                  

                     A apresentação de alterações a relatórios e pareceres, as perguntas escritas apresentadas a outras instituições, as resoluções, as declarações de voto e a participação nas comissões especializadas – tudo isto é severamente limitado.
                  

                     As declarações escritas – instrumento que tem permitido dar expressão a importantes lutas (dois exemplos recentes: a renegociação das dívidas ou a reposição das quotas leiteiras) – são abolidas.
                  

                     São enfraquecidos ou eliminados instrumentos de controlo democrático do trabalho desenvolvido pelo parlamento e pelos deputados, nomeadamente através da imposição de procedimentos acelerados e da redução das possibilidades de solicitar ‘votações nominais’. É caso para dizer que alguns têm medo ou vergonha de assumir as posições que aqui tomam.
                  

                     PS, PSD e CDS votaram a favor. O PCP votou contra e apresentou muitas dezenas de propostas que reforçariam a democracia, o pluralismo e a transparência no funcionamento do Parlamento Europeu.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Podpořil jsem zprávu, jejíž schválení bude mít citelný dopad na vlastní fungování Evropského parlamentu. Zpráva v průběhu přípravy procházela velmi složitým procesem, do kterého byli zapojeni nejen členové odpovědného výboru, ale i všichni ostatní, neboť se týká faktické organizace naší každodenní práce, resp. způsobu fungování Evropského parlamentu po příštích evropských volbách. Zpráva je zásadní nejen z technického, ale především z politického úhlu pohledu. Jsem přesvědčen, že ve své konečné podobě povede nový jednací řád Evropského parlamentu rovněž k daleko větší transparentnosti a efektivnosti činnosti Evropského parlamentu, přičemž občané budou moci sledovat celý legislativní průběh při přijímání konkrétních legislativních aktů.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Raport Corbetta jest wynikiem 18-miesięcznej pracy Grupy Roboczej ds. Regulaminu PE. Celem prac było przede wszystkim uproszczenie Regulaminu. Finalnie w raporcie Corbetta znalazły się propozycje zmian Regulaminu, co do których posłowie uzyskali szeroki konsensus. Większość przedstawionych propozycji zmian, ma charakter techniczny, prawny lub lingwistyczny mający na celu poprawę przejrzystości przepisów Regulaminu. Niniejszym poparłem sprawozdanie.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui vise à modifier le règlement du Parlement européen afin d'améliorer son fonctionnement, d'accroitre la transparence financière et de renforcer le code de conduite des députés notamment vis à vis des représentants d'intérêts. Par ailleurs, ces nouvelles règles permettront d'accroitre la protection des députés et du travail législatif contre les attitudes et les propos diffamatoires. Il est important qu'aucun propos raciste ne soit toléré au sein de notre institution sous peine de sanctions. Ces dispositions permettront aussi de renforcer la transparence du travail législatif, notamment lors du processus de négociation mais aussi d'améliorer l'efficacité du travail parlementaire en limitant le nombre de questions écrites, de propositions de résolution et de demandes de votes par appel nominal en plénière.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP could not vote for this report. There were elements of the report that did not allow for representation by all the groups of Parliament. Furthermore, we could not vote for a report that would allow legislation to be fast-tracked without following the due procedure for scrutiny.

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – A revisão do regimento do parlamento Europeu é um trabalho contínuo. O grupo dos socialistas europeus está globalmente satisfeito com as medidas propostas neste acordo, que vão no sentido de uma maior eficácia e transparência.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de nombreux changements de procédures proposés dans cette révision générale du règlement du Parlement, tels que la mesure qui interdit à un député d'être payé pour faire du lobbying vis-à-vis des institutions européennes ; ce qui me parait une évidence en matière d'éthique. Dans ce même esprit de respect de la fonction qui nous est confiée, je trouve salutaire de renforcer les sanctions des députés qui utiliseraient un langage diffamatoire, raciste ou xénophobe, qui n'a lieu d'être nulle part, et encore moins au sein d'un Parlement. Une autre avancée que je souhaite épingler parmi d'autres, concerne la mise en place de commissions d'enquête qui ne devra plus recueillir nécessairement la validation préalable de la Conférence des présidents des groupes politiques. Cela octroie davantage de pouvoir aux députés et ouvre le champ à un contrôle plus rigoureux de la part du Parlement européen.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. Akivaizdu, kad Europos Parlamento vidaus taisykles reikėjo keisti. Pataisymais įnešta daugiau skaidrumo, pavyzdžiui, įvesta prievolė Parlamento nariams detaliau deklaruoti kitas pajamas. Taip pat pakeista parlamentinių klausimų uždavimo tvarka. Šiuo metu kiekvienas Parlamento narys jų gali užduoti penkis per mėnesį. Pagal naują tvarką jų bus galima užduoti 20 per 3 mėnesių laikotarpį. Daugiau atvirumo įvesta balsavimo dėl Komisijos pirmininko metu – jis bus atviras, o ne slaptas.
                  

Virginie Rozière (S&D),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport modifiant le règlement intérieur du Parlement. Il contient tout d'abord une série de mesures permettant d'améliorer l'efficacité du travail parlementaire. Afin que ce dernier ne soit pas inutilement ralenti et que les statistiques des députés ne soient plus artificiellement gonflées en fin de mandat, le nombre de questions écrites par parlementaire, de propositions de résolution et d'explications orales des votes en assemblée plénière a été encadré. Le rapport suggère également l'abolition des déclarations écrites, ou, à tout le moins, une limitation du nombre de ces dernières. Par ailleurs, ce rapport modifie le code de conduite des députés afin de renforcer les obligations d'éthique et de transparence auxquelles les parlementaires sont tenus. Notamment, les députés feront désormais l'objet d'une sanction automatique en cas de propos diffamatoires, racistes et xénophobes qu'ils pourraient avoir tenus. Une ‘empreinte législative’ , contraignant les rapporteurs à consigner tout rendez-vous avec des lobbyistes au cours de la rédaction de leurs rapports, a été instituée. Enfin, une incompatibilité absolue entre mandat de député et emploi de lobbyiste rémunéré a été créée, et le fonctionnement des Intergroupes sera désormais plus transparent.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Ao longo do tempo, têm ocorrido diversas revisões do Regimento relacionadas, frequentemente, com a aprovação de novos Tratados.
                  

                     Esta revisão prende-se, sobretudo, com razões de índole interna, no sentido de conferir uma maior operacionalidade, clareza e transparência às regras internas de funcionamento, exceção feita aos casos das alterações decorrentes do Acordo Interinstitucional de 2016 sobre o programa ‘Legislar Melhor’ e a criação de novos órgãos no domínio da ‘União Bancária’.
                  

                     O grupo de trabalho criado neste âmbito conseguiu chegar a acordo relativamente a uma multiplicidade de aspetos, sobretudo de carácter técnico, jurídico e linguístico.
                  

                     Quanto às alterações de fundo, saliento as novas regras para a manutenção dos acordos em primeira e segunda leitura, a introdução de debates de atualidade sobre assuntos de grande relevância e a introdução de novas regras/procedimentos em matéria de transparência.
                  

                     Relativamente à questão da eficiência e eficácia do trabalho parlamentar, destaco como positivas as medidas respeitantes às votações, as propostas de resolução e as alterações que subscrevi para a introdução de dois novos tipos de perguntas escritas à Comissão/Conselho, no sentido de lhes conferir um maior peso político e, por essa via, obter respostas mais bem fundamentadas e consequentemente uma melhoria da qualidade do trabalho e do debate parlamentar.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui modifie le règlement intérieur du Parlement. Cette révision a pour objectif de renforcer la transparence au sein du Parlement européen ainsi que le code de conduite des députés.
                  

                     Je tiens à souligner également que le texte demande à ce que les députés en exercice ne s'engagent pas à titre professionnel dans des activités de lobbying rémunérées qui sont en relation directe avec le processus décisionnel de l'Union. Enfin, notons que les groupes politiques pourront demander la tenue de débats d'actualité en session plénière.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce texte qui vise à renforcer la transparence, l'efficacité et le caractère démocratique du Parlement européen.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für die überarbeitete Fassung der Geschäftsordnung des Parlaments gestimmt, da ich die Änderungen für richtig und sinnvoll erachte, denn sie machen das Arbeiten im Parlament effizienter und transparenter.
                  

Olga Sehnalová (S&D),
písemně. – Větší transparentnost evropských institucí znamená jejich větší důvěryhodnost v očích veřejnosti. To platí i pro Evropský parlament, a proto jsem podpořila řadu změn jednacího řádu, aby Evropský parlament ještě více zprůhlednil svoji roli v legislativním procesu. Práce europoslanců musí být pod neustálým drobnohledem veřejnosti. To se bohužel nedá říct o Komisi a Radě EU, jejichž rozhodování probíhá za zavřenými dveřmi. Za krok správným směrem považuji například povinné zveřejňování schůzek zpravodajů s lobbisty, sama tak činím dobrovolně již nyní. O to více zarážející byla nevůle některých kolegů zejména z pravicových frakcí podpořit návrh, aby poslanec nemohl být současně placen jako lobbista. Poslanec lobbista je výsměchem a popřením smyslu celé zprávy. Podpořila jsem také omezení některých činností poslanců, které nemají na rozhodování žádný vliv, a vedou pouze k mediálně vděčnému zvyšování statistik činnosti.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de esta revisión del reglamento del Parlamento porque reducirá la capacidad de influir en el trabajo parlamentario de los pequeños grupos, dejando ésta Cámara al servicio de populares y socialistas, quienes ven reforzada su capacidad para definir los tiempos de trabajo y acelerar la legislación que les interese, bloqueando enmiendas y debates que consideren hostiles. Y lo mismo sucederá con otras formas de iniciativa, como las preguntas y las declaraciones, que los pequeños grupos venían utilizando para influenciar la agenda política más allá de los acuerdos entre los grupos mayoritarios.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – This was a long report with lots of votes on individual amendments. I voted in favour of anything that increased transparency. However I voted against the report as a whole as I do not see most of this report as necessary.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of the General Revision of Parliament's Rules of Procedure as this is a reform which makes the European Parliament more transparent, efficient and ready to listen to European citizens.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasovao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Podporila som revíziu rokovacieho poriadku EP, pretože pozmeňujúce návrhy sa týkali lepšieho fungovania Európskeho parlamentu, objasnenia pravidiel, zlepšenia transparentnosti a ochrany Parlamentu pred narušením úmyselnými prvkami sabotáže našej práce. Revízia vznikala počas stretávania pracovnej skupiny 18 mesiacov a pritom sa dosiahol vysoký stupeň konsenzu v mnohých bodoch. Rokovací poriadok zvyšuje transparentnosť pri práci poslancov, pretože zakazuje poslancom platené lobistické zamestnanie či ukladá predkladanie podrobnejšieho vyhlásenia o svojich finančných záujmoch. Prijali sme aj viacero návrhov, ktoré sa týkali opatrení na zlepšenie efektívnosti práce v EP. Upravili sme poradie hlasovania o právnych predpisoch, zmenili sa pravidlá pre hodinu otázok a s cieľom znížiť nadmerný počet otázok pre Komisiu sme ustanovili, že každý poslanec bude môcť predložiť maximálne 20 otázok za nepretržité obdobie troch mesiacov. Podporila som aj návrh, aby boli poslanci sankcionovaní za používanie hanlivých, rasistických a xenofóbnych vyjadrení alebo ak narúšajú parlamentnú činnosť.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Vítam revíziu rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu, ktorým reagujeme aj na vzrastajúci počet prípadov, kedy do rozhodovania EP neprimerane zasahovali lobisti, ktorí odmietali dodržiavať dohodnuté pravidlá. Zefektívňujeme tiež tvorbu legislatívy a vyjasňujeme niektoré sporné body technického charakteru.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Die Entschließung des EU-Parlaments über die allgemeine Überarbeitung der Geschäftsordnung des Parlaments habe ich abgelehnt.
                  

                     Wesentliche Teile der Geschäftsordnung dienen dazu, die Rechte der kleineren Fraktionen und individueller Abgeordneter zu beschneiden. So wird zukünftig die jeweilige Fraktion nach Gutsherrenart die Ausschussmitgliedschaften zuweisen und bei einem Fraktionswechsel kann ein Abgeordneter seine Ausschussmitgliedschaften nicht mitnehmen. Damit werden Abgeordnete diszipliniert und entrechtet.
                  

                     Der Umstand, dass die unsägliche schriftliche Erklärung abgeschafft wird, kann dies bei weitem nicht wettmachen.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – U ožujku smo izglasali Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva što je važan iskorak za učinkovitije zakonodavstvo. Postavili smo temelje za bolju suradnju između institucija EU-a i naglasili važnost otvorenosti i transparentnosti u smislu unaprjeđenja zakona EU-a u korist građana EU-a.
                  

                     Revizijom poslovnika Europskog parlamenta vjerodostojno idemo korak dalje ka transparentnosti. Podržavam ovaj prijedlog, jer se predloženim izmjenama poslovnika Europskog parlamenta vjerodostojno uvodi veća transparentnost kao i veća vidljivost zastupnika i njihovih aktivnosti.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o splošni reviziji Poslovnika Parlamenta, s katerim bomo dosegli boljše delovanje Parlamenta, jasnejša pravila, večjo preglednost in zaščito Parlamenta pred motečimi političnimi elementi, ki želijo sabotirati njegovo delo.
                  

                     Prav tako podpiram spremembo Pravilnika v smeri strožjih kazni za poslance zaradi žaljivega, rasističnega ali ksenofobičnega govorjenja ali dejanj, ki motijo parlamentarne dejavnosti. Prav tako so v nekaterih primerih lahko odgovorni tudi za tovrstno ravnanje svojega osebja.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η εν λόγω έκθεση προωθεί διάφορες αλλαγές που οδηγούν στην ενδυνάμωση της δράσης των μεγάλων πολιτικών ομάδων και στον περιορισμό των δυνατοτήτων δράσης για τις μικρές σε μέγεθος πολιτικές ομάδες, τόσο στις επιτροπές όσο και στην Ολομέλεια. Μερικές από τις βασικότερες αλλαγές, όπως είναι ο περιορισμός των εξουσιών των ευρωβουλευτών, η μείωση του αριθμού των ψηφισμάτων που δικαιούνται να καταθέσουν αλλά και ο τρόπος που θα ασκείται ο έλεγχος στη νομοθετική διαδικασία δημιουργούν σαφώς σοβαρά προβλήματα. Η προσπάθεια για μια ταχύρρυθμη νομοθετική διαδικασία περιορίζει κατά πολύ τις δυνατότητες των ευρωβουλευτών για να παρέμβουν και για να ασκήσουν αποτελεσματικό έλεγχο στις διαδικασίες. Για αυτούς τους λόγους καταψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Ο αναθεωρημένος κανονισμός, όπως προτείνεται στην προς ψήφιση έκθεση, θα επιφέρει καίριο πλήγμα τόσο στην ανεξαρτησία των βουλευτών κατά την ενάσκηση των καθηκόντων τους, όσο και στον υπέρμετρο περιορισμό της εθνικής (κατά περίπτωση) αρμοδιότητας των δικαστικών/φορολογικών αρχών κατά τη διαδικασία ελέγχου των οικονομικών στοιχείων αυτών. Η υπερψήφιση του εν λόγω κειμένου θα οδηγήσει σε υπέρμετρο περιορισμό των δυνατοτήτων δράσης των βουλευτών καθιστώντας τον ρόλο τους ηχηρά διακοσμητικό.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az EP. Szavazatommal ezért támogattam a Corbett-jelentést.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Támogattam az Európai Parlament eljárási szabályainak felülvizsgálatáról szóló jelentést, illetve a részletes javaslatcsomagot, mert úgy ítélem meg, hogy az előirányzott számos módosítás túlnyomórészt a parlamenti munka jobb átláthatóságát, nagyobb hatékonyságát, felgyorsítását, valamint politikai és gyakorlati eredményességét szolgálják. A változtatások többségének indokoltságát magam is tapasztaltam napi parlamenti munkámban, azok a gyakorlati tapasztalatokat – illetve az elkerülhetetlen politikai kompromisszumokat – tükrözik, miközben eleget tesznek a jobb jogalkotásról szóló Intézményközi Megállapodás keretében elfogadott követelményeknek is.
                  

                     Hasonlóan fontosnak és szükségesnek gondolom azokat a korrekciókat is, amelyek a képviselőkre vonatkozó választási, összeférhetetlenségi és magatartási szabályokat, a demokratikus normák betartását érintik és ezzel hozzájárulnak az Európai Parlament hitelességének megőrzéséhez, erősítéséhez az európai polgárok előtt. Mindazonáltal több módosító indítványt elutasítani kényszerültem, hiszen nem értek egyet azzal, hogy az írásbeli nyilatkozatok körét eltöröljék, a szóbeli szavazatmagyarázatok körét indokolatlanul korlátozzák vagy például a képviselők módosító indítvány benyújtására vonatkozó jogát korlátozzák a bizottsági tagságra tekintettel.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Parlamentul European este instituția care asigură reprezentarea directă a intereselor cetățenilor la nivelul Uniunii.
                  

                     Funcționarea sa este reglementată de Regulamentul de procedură, care conține prevederi legate de fiecare aspect al activităților curente și periodice. La anumite intervale de timp, Regulamentul este supus unei revizuri generale, menită să corecteze micile disfuncții observate sau să aducă la zi prevederi a căror aplicare ridică probleme.
                  

                     Actuala modificare aduce în prim plan modificări legate de acordurile după prima și a doua lectură – unde rolul comisiilor devine mai important, dezbaterile tematice din sesiunea plenară, simplificarea pragurilor necesare pentru diverse inițiative legislative, schimbarea componenței comisiilor – unde grupurile politice capătă mai multe prerogative, ordinea votării legislației – prin simplificarea votării rezoluțiilor, limitarea întrebărilor scrise, a propunerilor de rezoluție, a întrebărilor scrise și a explicațiilor orale de vot.
                  

                     De asemenea, conduita necorespunzătoare va fi sancționată, problemele de gen vor fi analizate de comisia pentru drepturile femeii și egalitate de gen; sunt reglementate audierile comisarilor europeni, componența delegațiilor inter-parlamentare (în vederea diversității naționale) și creșterea transparenței activității europarlamentarilor. Este vorba despre modificări care contribuie la eficientizarea activității Parlamentului și la o mai mare deschidere față de cetățenii europeni. De aceea susțin adoptarea acestui raport necesar.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Le but du texte, et en particulier de sa révision, est d'obtenir un code de conduite plus efficace et de jouer nettement plus la carte de la transparence. C'est à présent fait!
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The report on the general revision of the Parliament's Rules of Procedure outlines several changes to be made regarding the Rules, which include a revision of rules on, inter alia, thresholds for votes, the election of officers of Parliament, the ordinary legislative procedure, questions for written answers, and composition of committees. I voted in favour of the report, which presents the proposed overhauling of the Rules of Procedure, ensuring greater transparency, efficiency and clarity in Parliament's proceedings.

Patrizia Toia (S&D),
per iscritto. – La revisione generale del regolamento del Parlamento permetterà nel breve periodo di riscontrare effettivi miglioramenti nella gestione dei lavori quotidiani della nostra istituzione. Cambiamenti significativi saranno apportati per favorire maggiore chiarezza delle competenze, una migliore definizione dei limiti e degli ambiti di azione delle commissioni e dei singoli deputati e per aumentare la trasparenza delle attività parlamentari. In secondo luogo, i lavori del Parlamento potranno proseguire più rapidamente, grazie ad un regolamento più snello e puntuale. Queste modifiche consentiranno di rispondere tempestivamente alle sfide poste alla società europea, con un'attenzione rinnovata alla Carta dei diritti fondamentali. Tra i punti da affrontare più urgentemente figurano l'immigrazione attraverso la partnership con l'Africa per la gestione del fenomeno, il rilancio dell'economia e la lotta alla disoccupazione attraverso ad esempio la nuova agenda digitale, il fondo europeo per gli investimenti strategici, la politica energetica.
                  

László Tőkés (PPE),
írásban. – Az eljárási szabályok felülvizsgálatával még hatékonyabb, átláthatóbb és elszámoltathatóbb lehet az Európai Parlament az állampolgárok felé, továbbá ezzel a modernizálással a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően valódi társjogalkotóvá válhat az EP. Szavazatommal ezért támogattam a Corbett-jelentést.
                  

Ivica Tolić (PPE),
napisan. – Podržavam ‘Prijedlog rezolucije o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta’ s obzirom na članke 226. i 227. Poslovnika. Potrebno je pojednostaviti trenutno glasovanje na Plenarnoj sjednici, poštivati načela razmjernosti i ravnopravnosti spolova te smanjiti obrazloženje glasova. Zastupnici bi trebali obnašati dužnost neovisno od potencijalnih uputa stranaka, poštivati pravila o sukobu interesa i kodeks ponašanja od početka do kraja svog mandata.
                  

                     Kako bi se Poslovnik mogao poštivati te se članci iz istoga provoditi, potrebno je da bude u skladu s vremenom i trenutnom situacijom u kojoj se Europska unija i Parlament nalaze.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Poduprla sam kompromis oko novog Poslovnika koji je radna grupa sastavljena od po jednoga predstavnika iz svih političkih grupacija u Europskom parlamentu iznijela nakon 18 mjeseci pregovora iz razloga što mu je cilj bio objašnjenje i pojednostavljenje dosadašnjih pravila.
                  

                     Kompromis koji je meni osobno najprihvatljivija točka navedenog dogovora je onaj koji sadrži klauzulu o supsidijarnosti jer isti princip držim temeljnim kamenom na kojemu Europska unije nužno mora graditi zdravu budućnost. Pravilo da se problemi rješavaju na najnižoj razini, odnosno tamo gdje oni nastaju, ukoliko je to moguće, te da se zakonodavni akti na razini Unije donose samo ako se isti cilj ne može na učinkovitiji način ostvariti donošenjem akata na nacionalnoj ili lokalnoj razini, conditio je sine qua non opstanka Europske unije.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog sklepa Evropskega parlamenta o splošni reviziji Poslovnika Parlamenta sem podprla.
                  

                     Odbor za ustavne zadeve (AFCO) je ustanovil delovno skupina, da je nadaljevala s pregledom Poslovnika. V skupini je bilo 8 oseb iz različnih političnih skupin. Večina predlaganih sprememb je bila sprejetih soglasno. Predlogi se razlikujejo od tehničnih prilagoditev in poenostavitev do morebitne politične spremembe sedanjega Poslovnika. Pri spremembah Poslovnika so bile dosledno upoštevane določbe Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje.
                  

                     Sprejeti je treba vse potrebne ukrepe, da se bodo informacijski sistemi Parlamenta nemudoma prilagodili revidiranemu Poslovniku in da se bodo oblikovala ustrezna elektronska orodja, med drugim za spremljanje pisnih vprašanj drugim institucijam Unije.
                  

                     Spremembe tega Poslovnika bodo začele veljati prvi dan delnega zasedanja po njihovem sprejetju (razen člena o sestavi delegacije).
                  

Yana Toom (ALDE),
in writing. – It is true that the Rules of Procedure needed to be updated on certain points. There were certain gaps and grey areas which had to be addressed and have been addressed in an appropriate way.
Some of the proposed changes, however, went against democratic principles. The proposal, for instance, to limit the submission of amendments to only full members and substitute members of committees is unacceptable. This puts Members from small countries like Estonia at a disadvantage, as they are not represented in every committee.
We should be working on strengthening the democratic practice in the European Parliament, not limiting the powers of single Members who have been elected and represent a part of the population.

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – I voted against this report because it undermines the rights and activity of directly elected representatives of the people. This report does not improve but decreases transparency of the work of this House. The Conference of Presidents will continue to be the decisive non-transparent place for all important decisions in this House. It decides the agenda and topics to be discussed.
Members should not be limited in the parliamentary questions, which are an essential element to raise issues important to their constituency. The actual system is over-bureaucratic and the parliamentary questions are filtered by non-elected bureaucrats.
I am in favour of the publication of the minutes of the trilogues and Conference of Presidents minutes; all citizens should have access to it.

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Cette révision du règlement vise à bâillonner subtilement les élus qui ont le malheur d'être minoritaires au Parlement européen. Pour cela il propose entre autres choses des sanctions contre les ‘propos xénophobes, racistes, et diffamatoire’ , moyens que le Parlement européen employait officieusement jusqu'ici pour blâmer les positions de notre groupe ENL, ou encore un quorum de 80% pour mettre ou non à l'ordre du jour un débat d'actualité proposé par un groupe politique (chiffre habilement choisit pour interdire toute proposition des groupes d'opposition). Je me suis fermement opposée à ce rapport en votant contre.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Pracy nad tym raportem poświęciłem osiemnaście miesięcy. Raport pana posła Corbetta jest wynikiem konsensusu wypracowanego podczas spotkań grupy roboczej komisji ds. konstytucyjnych PE, której byłem członkiem. Poddaliśmy analizie i dyskusji w zasadzie cały aktualny Regulamin Parlamentu Europejskiego porządkując i reformując jego kształt. Spośród zaproponowanych przez grupę roboczą zmian, była także wniesiona przeze mnie poprawka ws. wyboru szefa Komisji Europejskiej w głosowaniu jawnym (art.117). Zabrakło tylko kilku głosów by ta poprawka została przyjęta przez całą izbę. Mimo odrzucenia mojej poprawki zagłosowałem w głosowaniu końcowym za przyjęciem raportu, ponieważ pozostałe propozycje zmian także są ważne i potrzebne.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az Európai Parlament működését, általános eljárási szabályainak bizonyos korrekcióit a szavazás során támogattam az átláthatóság, a hatékonyság és a hiteles állampolgári képviselet érdekében.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de la revisión general del Reglamento del Parlamento Europeo, ya que considero que es un texto de suma importancia que supone una mayor centralización del poder en los grupos políticos grandes en detrimento de los pequeños. El Grupo de Trabajo sobre el Reglamento de la Comisión AFCO dedicó más de dos años a la revisión del Reglamento. El mandato del grupo de trabajo era ‘identificar posibles incongruencias, redundancias, superposición de normas y, en la medida de lo posible, simplificar las normas’. Gran parte de los cambios propuestos por el Grupo de Trabajo fueron técnicos (simplificación del texto, incorporación de interpretaciones, adaptación de la base jurídica, reagrupamiento de disposiciones en nuevos capítulos, etc.). Estos cambios son positivos ya que mejoran la legibilidad del Reglamento. Sin embargo, una serie de propuestas sustanciales podrían dificultar la expresión de los grupos más pequeños, en particular a nivel de la Plenaria, mientras que los grupos más grandes tendrán más posibilidades de actuar tanto en el Comité como en el Plenario. En general, esto significa una mayor centralización del poder en el Parlamento en beneficio de los grupos más grandes.
                  

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Dabartiniu atveju taisyklės pertvarkomos daugiausia dėl vidinių priežasčių: padaryti Parlamentą geriau veikiantį, išaiškinti taisykles, pagerinti skaidrumą, apsaugoti Parlamentą nuo politinių jėgų, siekiančių sabotuoti jo darbą, daromų trikdžių. Tik keli pakeitimai padaryti dėl platesnių pasikeitimų, pvz., dėl 2006 m. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros ar dėl naujų organų sukūrimo bankų sąjungos kontekste.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the general revision of Parliament's Rules of Procedure. The report underlines that those amendments to the Rules have taken due account of the provisions of the Interinstitutional Agreement of 13 April 2016 on Better Law-Making. Moreover, it draws attention to the need to reorganise the Annexes to the Rules of Procedure so that they contain only texts that have the same legal value and are subject to the same procedural majority as the Rules themselves, and Annex VI which, although it requires a different procedure and a different majority for its adoption, consists of implementing measures of the Rules. I voted in favour because the report requests that the other existing annexes and any additional texts which could be relevant for the work of the Members, be re-grouped into a compendium which will accompany the Rules.

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – I voted in favour of these reforms, which make the European Parliament more transparent, efficient and ready to listen to European citizens. The proposals, which were drawn up by a working group including all political Groups, will increase public visibility of important legislative votes, as they will ban committees from embarking on negotiations with other institutions without this being accepted by Parliament as a whole. The report also includes measures to enable Groups to propose current affairs debates, tougher penalties for racist and defamatory language or behaviour, and provisions for implementing the 13 April 2016 Interinstitutional Agreement on Better Law-Making.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik heb voor gestemd omdat deze wijzigingen op het Reglement naar behoren rekening houden met het Interinstitutioneel Akkoord van 13 april 2016 over beter wetgeven.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – L'amélioration du fonctionnement et de l'efficacité du Parlement européen est une préoccupation partagée par tous.
                  

                     Ce rapport propose une série de mesures visant à éliminer les inconsistances et redondances dans le règlement du Parlement et certains changements d'ordre technique vont effectivement dans ce sens comme la meilleure répartition et prise en compte du genre ou des États membres ou l'accès des commissions parlementaires aux informations confidentielles, l'initiative citoyenne européenne ou encore l'encadrement des activités de lobbying.
                  

                     Mais ces réformes techniques cachent mal le but principal: celui de la prééminence des grands groupes politiques et la limitation des droits individuels des parlementaires — une façon pour les groupes de mieux tenir leur majorité interne. Les pouvoirs du Président du Parlement sont aussi renforcés.
                  

                     L'expression de la diversité d'opinion est le socle de toute démocratie qui se respecte. Ce n'est pas un luxe dont on se prive pour mieux asseoir une majorité et des choix institutionnels de plus en plus contestés. Les citoyens européens méritent mieux. J'ai voté contre ce rapport.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Estas alterações, no seu conjunto, limitam gravemente o poder de intervenção dos deputados e dos grupos políticos mais pequenos, aumentando ainda mais o poder dos grandes grupos.
                  

                     A apresentação de alterações a relatórios e pareceres, as perguntas escritas apresentadas a outras instituições, as resoluções, as declarações de voto, a participação nas comissões especializadas - tudo isto é severamente limitado. As declarações escritas - instrumento que tem permitido dar expressão a importantes lutas (dois exemplos recentes: a renegociação das dívidas ou a reposição das quotas leiteiras) - são abolidas.
                  

                     São enfraquecidos ou eliminados instrumentos de controlo democrático do trabalho desenvolvido pelo parlamento e pelos deputados, nomeadamente através da imposição de procedimentos acelerados e da redução das possibilidades de solicitar ‘votações nominais’. É caso para dizer que alguns têm medo ou vergonha de assumir as posições que aqui tomam.
                  

                     PCP votou contra ao contrário de PSD, PS e CDS, e apresentou muitas dezenas de propostas que reforçariam a democracia, o pluralismo e a transparência no funcionamento do Parlamento Europeu.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Am Dienstag wurde über die Überarbeitung der Geschäftsordnung des Parlaments abgestimmt, bei der auch die Transparenz mittels eines ‘legislativen Fußabdrucks’ erhöht werden soll. Damit kann man die Tätigkeiten und den Einfluss von EU-Lobbyisten sowie Interessenvertretern und ihre Beziehungen zu den Abgeordneten besser nachvollziehen.
                  

                     Zu den geplanten Änderungen gehören auch ein strengerer Verhaltenskodex für Mitglieder und schärfere Sanktionen bei Störungen der Arbeit des Parlaments. Außerdem müssen ab 2017 Verhandlungsmandate für Kompromissgespräche mit dem Rat in erster Lesung vom Plenum verabschiedet werden. Auch die Erklärungen der finanziellen Interessen der Abgeordneten müssten unter den neuen Regeln ausführlicher gestaltet und geprüft werden.
                  

                     Negativ fällt die Beurteilung aus politischer Sicht aus. EPP und S&D haben in einigen Bereichen durch Obergrenzen für schriftliche Fragen, Entschließungsanträge und Änderungsanträge geschickt die Rechte kleinerer Fraktionen, der fraktionslosen und einzelner Abgeordneter eingeschränkt. Besonders drastisch ist die Einschränkung der freien Rede im Plenum und in den Ausschüssen, wo man künftig wohl pointierte Reden als ‘fremdenfeindlich’ oder ‘xenophob’ einstufen und damit verbieten will.
                  

                     Als absurd kann auch die Bestimmung gewertet werden, die vorsieht, dass bei der Wahl der 14 Vizepräsidenten des EPs zumindest sieben Namen auf dem Stimmzettel stehen müssen, damit dieser auch gültig ist. Das kommt einem Zwang gleich, auch politisch missliebige Kandidaten wählen zu müssen.
                  

                     Daher habe ich diesen Bericht nicht mitgetragen.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report by my Labour colleague Richard Corbett as it promotes a set of key reforms to improve democracy, transparency and efficiency in the work of the European Parliament. The revision of the European Parliament's Rules of Procedure includes among other things more transparency and greater safeguards in first-reading agreements, a ban on MEPs having second paid jobs as lobbyists, and strengthened sanctions for anyone making defamatory or xenophobic statements in plenary.

Lieve Wierinck (ALDE),
in writing. — I voted in favour of this resolution since I believe that the points touched are in line with my liberal view. I support the importance given to transparency and all the rules that have to be followed in case an individual has been signed in the transparency register. Transparency of the European Parliament's activities is fundamental for the credibility of the institution. I believe that Members should enjoy the privileges and immunities only laid down in the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Union. In order to make the process more efficient, I support the idea of limiting the questions submitted by each Member State to a maximum of twenty questions over a period of three months. Finally, I think that there should not be split votes on compromise amendments.

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. — Správu pána poslanca Corbett o celkovej revízii rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu som podporila. Rokovací poriadok obsahuje najdetailnejšie pravidlá pre hlasovanie, vedenie diskusií či predkladanie návrhov v Európskom parlamente. Množstvo pozmeňujúcich návrhov k tomuto rokovaciemu poriadku, ktoré boli na plenárnom zasadnutí predložené, prinášalo na niektorých miestach iba štylistické úpravy článkov, niekde však šlo o veľmi významné zmeny. Súhlasím s tým, že predpisy typu rokovacieho poriadku je potrebné pravidelne preskúmavať a zisťovať, či ich ustanovenia nie sú obsolentné, resp. či sa články rokovacieho poriadku zhodujú s inými, nadradenými predpismi. A hoci som s mnohými pozmeňujúcimi návrhmi nesúhlasila, myslím si, že pozitívne zmeny prevážili, a preto som sa v záverečnom hlasovaní rozhodla zmenenému zneniu dať svoj hlas.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Corbett por concordar com as propostas apresentadas para melhorar as regras de funcionamento do Parlamento Europeu. Destaco que o relatório procura alinhar o Regimento do PE com o programa de trabalho ‘Legislar Melhor’ e reforçar os laços de cooperação institucional entre as três instituições da União: o Parlamento, o Conselho e a Comissão. Considero que o pacote de regras apresentadas servirá para tornar o Parlamento Europeu uma instituição ainda mais transparente, eficiente, aberta e pronta para reagir aos seus cidadãos.
                  

Željana Zovko (PPE),
napisan. – Zbog nužnosti da se poboljša funkcioniranje Poslovnika, pojednostave i pojasne svi propisi te da se Parlament zaštiti od politikantstva koje sabotira njegov rad i utjecaj kao važne europske institucije potrebno je učiniti reviziju Poslovnika. Održavanje tematskih sjednica o temama od velikog interesa za funkcioniranje Europske unije pomoći će da se češće razgovara o temama koje nas najviše zanimaju. Najmanje jednu takvu raspravu imat će pravo prijaviti svaki klub zastupnika unutar Parlamenta.
                  

                     Revizija Poslovnika isključuje bilo kakve financijske interese zastupnika po pitanju lobiranja u Europskom parlamentu te ističe nužnost detaljnog prikaza izjave o financijskim interesima zastupnika. Parlament mora biti upoznat s budućim zapošljavanjem i angažmanom pojedinih zastupnika. Promjenama koje su potrebne za pitanja i uvođenjem metode ‘ping-pong’ omogućit će se lakša komunikacija između zastupnika i povjerenika, a pismenim odgovorima smanjit će se prekomjeran broj postavljenih pitanja koja pojedinim zastupnicima služe samo kao statistika.
                  

                     Ograničenje postavljanja pitanja na 20 u tri mjeseca omogućit će jasniju i konstruktivniju raspravu, a izbjeći će se nepotrebna pitanja i komentiranja.
                  

                     Ponašanje zastupnika u Parlamentu ostavlja dojam na građane. Stoga je potrebno učiniti korak u tom smjeru i sankcionirati svaki oblik govora mržnje, rasističkog ili ksenofobnog govora.
                  

Marco Zullo (EFDD),
per iscritto. — Il nuovo regolamento del Parlamento europeo così come è stato pensato riduce le libertà degli eurodeputati. Mi sarei aspettato che la riforma di un documento tanto importante per la vita del Parlamento avvenisse con il più ampio dibattito possibile e non con il solito accordo delle larghe intese. Invece, ci troviamo di fronte ad un testo che concentra il potere nelle mani dei grandi gruppi politici e addirittura limita il potere di intervento dei singoli deputati. Vengono infatti imposte soglie restrittive per la presentazione di emendamenti, dichiarazioni scritte, risoluzioni e mozioni. Viene ridotta la possibilità di richiedere i cosiddetti ‘roll call vote’ ovvero la pubblicazione di come hanno votato i singoli deputati in Parlamento.
                  

                     Noi del M5S ci battiamo affinché le istituzioni rispondano alla richiesta dei cittadini di ottenere maggiore trasparenza. Per riavvicinare i cittadini europei alle istituzioni serve un radicale cambiamento di rotta. Cambiamento di rotta che deve prevedere nuove regole per limitare i conflitti di interesse dei parlamentari stessi e non consentire di nascondere la propria votazione. Mi sono quindi espresso contro questo regolamento.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za Poročilo o splošni reviziji Poslovnika Parlamenta.
                  

                     Delovanje Evropskega Parlamenta mora postati bolj pregledno, demokratično in interaktivno. Zato podpiram reformo Poslovnika, da se racionalizira in poenostavi notranje delo poslancev in parlamenta ter tako omogoči, da bo Evropski Parlament še uspešneje in učinkoviteje opravljal zakonodajno, proračunsko funkcijo ter funkcijo političnega nadzora in posvetovanja.
                  
6.4.   Situation of fundamental rights in the European Union in 2015 (A8-0345/2016 - József Nagy)

Dichiarazioni di voto orali


Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, l'Unione europea, che per migliaia di persone che scappano dalla guerra e dalla fame rappresenta una terra promessa di prosperità e civiltà, nasconde purtroppo ancora molti scheletri nell'armadio.
                  

                     Non possiamo negare che alcuni Stati membri non siano proprio dei campioni nel rispetto dei diritti umani. Quest'Aula molte volte si è trovata a confrontarsi su situazioni di violenza all'interno dell'Unione stessa e proprio qui abbiamo accolto il grido di allarme di cittadini vessati dai loro governi. Finché dovremo ancora convincere alcuni Stati che chiudere televisioni e giornali, che alzare muri e sparare ai confini non ha niente a che fare con i principi su cui si fonda l'Unione europea, finché tutto questo sarà ancora all'ordine del giorno della plenaria, sarà necessario monitorare la situazione dei diritti umani e fare ammenda.
                  

                     Non è la violenza, la repressione e la negazione dei diritti il sostegno, il pilastro di un progetto che ci ha dato e ci garantisce ancora, per fortuna, più di sessant'anni di pace. E questo dovremmo ricordarlo ai tanti, troppi movimenti politici che incitano all'odio e alla violenza. Per questo ho votato a favore di questa relazione.
                  

Monica Macovei (ECR). – Domnule președinte, nu înțeleg ce caută într-un raport pentru drepturile omului o referire la anularea mecanismului de cooperare și verificare din România și Bulgaria.
                  

                     Mecanismul de cooperare și verificare pentru România și Bulgaria a fost și este un succes, cel puțin pentru România. Instituțiile anticorupție și instituțiile judiciare au fost protejate tot timpul de acest mecanism, pentru că există mulți politicieni care atacă justiția, atacă procurorii anticorupție, atacă inclusivă individual procurorii și judecătorii și, încă o dată, tot ceea ce înseamnă anticorupție. De ce? Pentru că vor să nu fie anchetați, să nu fie condamnați, vor să scape.
                  

                     De aceea este foarte util acest mecanism și el trebuie să înceteze numai atunci când își îndeplinește sarcina. Este un mecanism specific prin care România și Bulgaria, atunci când au intrat în Uniunea Europeană, au făcut niște promisiuni - să continue lupta anticorupție. Prin urmare, atunci când aceste promisiuni sunt respectate, mecanismul poate să înceteze. Până atunci nu. El poate merge în paralel cu orice alt pact sau mecanism privind statul de drept despre care se vorbește în Parlamentul European.
                  

                     Dacă îmi permiteți o ultimă propoziție, tocmai s-a încheiat o campanie electorală în România și foarte mulți sau destul de mulți parlamentari care au atacat pe tot timpul campaniei organismele anticorupție au intrat în Parlamentul României.
                  

Jiří Pospíšil (PPE). – Pane předsedající, já jsem velmi váhal, jestli danou zprávu podpořit nebo se zdržet. Nakonec jsem se zdržel, a proto využívám možnosti vysvětlit, proč jsem se takto rozhodl. Považuji osobně agendu lidských práv za mimořádně důležitou agendu a celé části té zprávy jsou v duchu, jak bych s nimi souhlasil. Je to například otázka ochrany lidských práv ve světě, boj proti trestu smrti a tak dále.
                  

                     Na druhou stranu jsou v té zprávě ovšem určité pasáže, které mě nakonec vedly k tomu, že jsem se zdržel. To jsou pasáže, které se týkají lidských práv uvnitř Evropské unie. Kdy zkrátka mám za to, že v některých případech je ta zpráva příliš invazivní ve vztahu k suverenitě jednotlivých členských států. S některými body já zkrátka nesouhlasím, jako je například to, aby Evropská komise prosazovala jednotnou úpravu otcovské, rodičovské a mateřské dovolené. Myslím si, že to jsou věci, které si mají upravovat jednotlivé státy samy. A takto bych našel další věci, kde bychom měli respektovat suverenitu jednotlivých členských států a nezasahovat do jejich právního prostředí.
                  

Josu Juaristi Abaunz (GUE/NGL). – Señor Presidente, en primer lugar quiero saludar el trabajo del ponente en este informe, que recoge muchas de las enmiendas presentadas por mi Grupo en cuestiones tan relevantes como migración y asilo o el espionaje masivo a la ciudadanía. Pero también es cierto que echamos en falta más rotundidad en algunos ámbitos, o, por ejemplo, referencias al impacto de las medidas de austeridad.
                  

                     Quería detenerme ahora en un aspecto concreto de la situación de los derechos humanos en la Unión, concretamente en un Estado miembro. El Estado español. El informe pide que todos los derechos fundamentales de los presos y de las presas sean garantizados. Sin embargo, el Estado español está muy por debajo de los estándares europeos debido, entre otras cosas, a que incumple el Derecho de la Unión.
                  

                     La Decisión marco 2008/675 obliga a reconocer las condenas cumplidas en otros Estados miembros. Una norma que el Gobierno español tardó más de seis años en transponer, y cuya transposición intentó ocultar a la Comisión Europea durante año y medio. Pretendía así ganar tiempo y seguir consolidando en los tribunales españoles una situación contraria a la norma europea y a los derechos humanos.
                  

                     Si se cumpliera la norma europea, siete presos vascos deberían ser puestos en libertad inmediatamente, tal y como afirma el informe elaborado por siete diputadas y diputados europeos de tres Grupos distintos en abril de este año.
                  

                     El artículo 6 de la Carta de Derechos Fundamentales recoge el derecho a la libertad. Es hora de que la Unión active todos sus mecanismos para garantizar este y otros derechos fundamentales y que no tenga que venir luego, como siempre, el Tribunal de Estrasburgo a reñir a los Estados miembros.
                  

Stanislav Polčák (PPE). – Pane předsedající, je skutečností, že lidská práva, tak jak je zakládají předpisy a právo Evropské unie, by měla podléhat diskusi, která bude probíhat na půdě Evropského parlamentu. Neměli bychom se stát vývozcem základních lidských práv do všech okolních států, okolních zemí mimo Evropskou unii. Tuto diskusi bychom si měli vést skutečně na naší půdě. Já jsem dospěl k závěru, že zpráva jako celek je dostatečná, je dobře napsaná, byť se skutečně v některých otázkách rozkračuje.
                  

                     Pro mě je důležité, aby byla rovněž provázána agenda těch základních lidských práv na naši mezinárodní politiku. Abychom nepodporovali režimy, které nepochybně základní lidská práva, tak jak my je uznáváme, ať je to právo na život, právo na respektování rodinného soukromého života nebo právo na důstojnost, nedodržují. To se bohužel velmi často neděje. Neměli bychom poučovat svět, ale na základních lidských právech bychom měli trvat.
                  

Marek Jurek (ECR). – Panie Przewodniczący! Choć artykuł drugi Karty praw podstawowych mówi jasno o prawie do życia, w tym sprawozdaniu nie tylko nie mamy ani słowa o prawie każdego człowieka do urodzenia, ale – co więcej – tu nie ma ani słowa o prawie jakiegokolwiek człowieka do urodzenia. Za to oczywiście mamy dość efektowną żonglerkę słowną na temat nieokreślonych praw seksualnych. To sprawozdanie jest dokumentem upadku Europy, dlatego że ci, którzy ze śmierci czynią prawo, nie mają żadnej przyszłości.
                  

Seán Kelly (PPE). – Mr President, I welcome this evaluation of the status of fundamental rights in the European Union. Based on the principles of compromise and subsidiarity and identifying the protection of fundamental rights and dignity as a priority, I am pleased to support the rapporteur's findings. In establishing a more definitive framework in this sphere, we may hope that the vast range of rights which were identified will continue to be advanced. I also greatly appreciate Mr Nagy's renewed efforts to recognise the promotion of rights for minorities as a keystone for future policy in this area.
I would also like to thank our President, Mr Schulz, for referring to the fundamental rights of a European and Irish citizen in Parliament yesterday evening when he called on the Egyptian authorities to release Ibrahim Halawa, who is celebrating his 21st birthday today in an Egyptian prison, without trial for four years for an offence he allegedly committed when he was a minor. So hopefully the Egyptian authorities will listen more to the Irish authorities, to the Department of Foreign Affairs, and to Mr Schulz, our President.

Dichiarazioni di voto scritte


Lars Adaktusson (PPE),
skriftlig. – Idag röstade Europaparlamentet om ett betänkande som berör situationen för grundläggande rättigheter i unionens medlemsländer. Det är i stora delar ett bra betänkande som understryker vikten av att skydda yttrande- och rättsstatsprinciper. När det gäller skrivningarna om abort så anser jag att ansvaret för hälso- och sjukvårdspolitik hör hemma på nationell nivå. I separata omröstningar markerade jag denna uppfattning. Utifrån en helhetsbedömning valde jag att rösta ja i slutvoteringen.
                  

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Contrariamente all'opinione comune in materia di diritti fondamentali, le istituzioni e alcune organizzazioni non governative riportano che all'interno dell'UE hanno luogo numerosissime violazioni dei diritti fondamentali. Sostengo con forza che ogni cittadino dell'Unione europea dovrebbe veder rispettati i propri diritti a prescindere dal sesso, dalla religione, tendenze sessuali e razza.
                  

                     La tutela dei diritti comprende anche un tema di estrema attualità come i migranti, verso i quali serve più impegno da parte dell'Unione europea al fine di garantire loro una protezione adeguata.
                  

                     Per l'importanza del tema e per il modo in cui la relazione si preoccupa di trattare alcuni punti di estrema attualità e delicatezza, ho deciso di votare a favore.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. — He votado a favor de este informe porque considero que hace un buen retrato del grave deterioro de los derechos fundamentales, tanto individuales como sociales (si bien el ponente intentó censurar las referencias a estos últimos antes de votar en plenario). Considero, sin embargo, que no basta con un buen diagnóstico: la Unión deberá revertir sus políticas migratorias, económicas y sociales si quiere poner freno a esta difícil situación.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
raštu. – Balsavime dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. susilaikiau.
                  

                     Europos Sąjunga yra bendrija, grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvei, demokratijai principais, o teisinės valstybės principas yra Europos liberalios demokratijos ramstis ir vienas pagrindinių ES principų, kylančių iš visų ES valstybių narių bendrų konstitucinių tradicijų. Dokumente pabrėžiama, kad žmogaus orumas yra neliečiamas visų pagrindinių teisių pagrindas ir kad juo neturėtų būti niekaip manipuliuojama. Atvirkščiai, jis turi būti gerbiamas ir saugomas visose ES iniciatyvose. Aptariamos ir socialinės įtraukties, migrantų ir pabėgėlių padėties, prekybos žmonėmis, moterų teisių ir smurto prieš moteris temos. Ir nors sveikintinas bandymas spręsti iššūkius, su kuriais ES susiduria išvardintose srityse, negaliu sutikti su kai kuriais mano įsitikinimams priešingais rezoliucijos teiginiais, todėl balsuodama susilaikiau.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης σχετικά με την κατάσταση των θεμελιωδών δικαιωμάτων στην Ευρωπαϊκή Ένωση το 2015, διότι πιστεύω πως πρέπει να αγωνιζόμαστε συνεχώς ενάντια σε κάθε μορφή διακρίσεων που δέχονται οι ευρωπαίοι πολίτες.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport annuel ne contient pas moins de 138 paragraphes. Comme chaque année, il y a plusieurs passages qui témoignent d'un immigrationnisme poussé à l'extrême. Il encourage notamment les États membres ‘à allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales et sûres’ pour les migrants.
                  

                     Le texte s'attaque aussi à la liberté d'expression. Il s'inquiète de ‘la présence de plus en plus importante de discours haineux sur l'internet; recommande que les États membres mettent en place une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne; salue la présentation par la Commission d'un code de conduite sur la lutte contre les discours haineux illégaux en ligne et invite à adhérer aux efforts actuels et continus visant à renforcer la coopération avec le secteur privé et la société civile’.
                  

                     Évidemment, le rapport fait également une large place à la propagande LGBTIQ et à la promotion de l'avortement. J'ai bien entendu voté contre ce rapport très politiquement correct, révélateur de l'idéologie qui anime les pseudo-élites européennes.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – Whilst I am a strong advocate for ensuring fundamental rights for all, I do not believe further EU interference on this issue is the best way forward. National governments within Europe will always be the best way to enhance and protect rights without additional EU bureaucracy and unnecessary legislation. I therefore voted against this report.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai adhéré aux conclusions de ce rapport sur la situation des droits fondamentaux dans l'Union européenne en 2015. En effet, certains évènements ont eu un impact négatif sur la protection des droits fondamentaux, en particulier pour certaines catégories de la population comme les réfugiés, les enfants ou encore les femmes. Il est donc important de rappeler ici que ces droits n'ont aucune affiliation politique et qu'ils doivent être protégés universellement. Or ils ne peuvent être tenus pour acquis au regard des agissements de certains. Il faut donc continuer à promouvoir le respect de ces droits dans l'Union.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. Nepakankamas piliečių apsaugojimas ir informavimas apie jų teises pagal Pagrindinių teisių chartiją gali padidinti nusivylimą Europos projektu. Be to, terorizmas, migrantų krizė bei ekonominė krizė yra būtent tie veiksniai, kurie poliarizuoja mūsų visuomenę. Todėl pritariu, kad Sąjungos institucijos, įstaigos ir agentūros ir valstybės narės, įgyvendindamos Sąjungos teisę, privalo užtikrinti piliečių pagrindinių teisių apsaugą pagal Pagrindinių teisių chartiją. ES privalo ir toliau aktyviai spręsti ne tik teisinius ir ekonominius klausimus, bet ir žmonių teisių klausimus.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Ce rapport annuel, long et fastidieux, contient comme chaque année, plusieurs passages qui témoignent d'un immigrationnisme délirant. Il pousse notamment les États membres ‘à allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales et sûres’ pour les migrants (§25).
                  

                     Le texte s'en prend également à la liberté d'expression: il s'inquiète de ‘la présence de plus en plus importante de discours haineux sur l'internet; recommande que le États membres mettent en place une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne; salue la présentation par la Commission d'un code de conduite sur la lutte contre les discours haineux illégaux en ligne et invite à adhérer aux efforts actuels et continus visant à renforcer la coopération avec le secteur privé et la société civile’ (§57).
                  

                     Il s'agit là d'une tentative flagrante de censurer le discours public, en s'arrogeant le droit de définir ce qui serait un ‘contenu à caractère haineux’ , c'est-à-dire, bien sûr, ce qui irait contre l'idéologie dominante. J'ai naturellement voté contre ce texte.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport notamment parce qu'il représente le fruit d'un travail de négociation que le groupe S&D a fourni au sein du Parlement afin de défendre des amendements qui mettent l'accent sur des domaines très importants. Il s'agit notamment du respect de l'État de droit qui est un principe fondamental pour toute démocratie où du dossier lié à la migration et l'appel aux États membres de mettre en place des politiques afin de faciliter l'intégration des migrants au sein de notre société. Il faut aussi souligner la question de la communauté LGBTI, qui rappelle que tous les citoyens sont égaux et ne peuvent faire objet de discriminations.
                  

                     D'autres priorités importantes sont également soulevées par le rapport tel qu'amendé, dont la nécessité de renforcer les efforts pour mettre fin aux réseaux de trafiquants d'êtres humains et lutter contre le racisme et la violence à l'égard des femmes.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La tutela dei diritti umani costituisce uno dei principi alla base dell'Unione europea, un obiettivo costante che guida l'azione delle istituzioni impegnate ogni anno a monitorare il livello di rispetto dei diritti fondamentali e la solidità dei principi dello Stato di diritto nel continente. La relazione Nagy, che oggi ho sostenuto con il mio voto, fornisce un quadro completo della situazione all'interno dell'Unione europea per il 2015, evidenziando le problematicità emerse nei diversi paesi in questi settori. Il testo si focalizza, tra le tante questioni toccate, su due temi particolarmente delicati, quelli dell'integrazione e dell'immigrazione. Si assiste ad una crescita dei fenomeni di istigazione all'odio nei confronti di migranti e rifugiati, una realtà allarmante che si sviluppa in un contesto di partiti e movimenti politici inclini a sfruttare pulsioni xenofobe per accrescere il proprio consenso elettorale. La relazione si sofferma anche su un dato estremamente preoccupante: almeno 10 000 profughi non accompagnati e migranti bambini sono scomparsi nell'UE nel 2015. L'Unione e gli Stati membri devono agire al più presto con gli strumenti esistenti per rintracciare i bambini scomparsi. Tenere unite le famiglie dei migranti e registrare e identificare i bambini può aiutare a prevenire la loro scomparsa.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe, que se realiza anualmente, pretende presentar la situación de los derechos fundamentales en la Unión Europea, y proponer recomendaciones. En su paso por el comité de Libertades Civiles se han conseguido modificaciones importantes, como eliminar los aspectos más problemáticos e incluir muchas de las enmiendas de nuestro grupo, como las relativas a la migración y el asilo, la protección de denunciantes, la evaluación de medidas antiterroristas, la condena a la vigilancia de masas indiscriminada, etc. Es importante destacar que el informe menciona aspectos relacionados con la corrupción, el racismo y la xenofobia, la igualdad de género y la violencia contra las mujeres, los derechos de la comunidad romaní, los derechos LGTB, así como derechos de los niños, otras minorías, personas con discapacidad, ancianos y derechos digitales. Sin embargo, tratándose de un ponente del EPP, no hemos conseguido que se haga referencia a cómo la política económica, especialmente las medidas de austeridad, han afectado a los derechos fundamentales de la ciudadanía europea. Por ello se hizo un nuevo intento presentando enmiendas en esta sesión plenaria. Puesto que la mayoría fueron rechazadas, he votado abstención.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Je me suis évidemment opposée à ce rapport sur la situation des droits fondamentaux dans l'Union européenne en 2015, puisqu'il est un concentré de propagande immigrationniste et d'atteintes réglementées à la liberté d'expression.
                  

                     Les États-membres sont ainsi exhortés à mettre en place de voies légales et sûres d'immigration, alors même que la submersion migratoire a d'ores et déjà lourdement pesé sur les populations européennes qui se précarisent de plus en plus à mesure que les pouvoirs publics donnent la priorité à l'accueil des populations étrangères sur les autochtones.
                  

                     Par ailleurs, ce rapport fait peser un véritable danger sur le principe de liberté d'expression, pourtant consacré par les traités européens, en voulant obliger les États-membres à mettre en place une procédure que je qualifierais de véritable délation, puisque chaque citoyen devrait pouvoir signaler la présence de contenus dits ‘à caractère haineux’ , alors-même que ce critère est des plus subjectifs.
                  

                     La Commission, enfin, au détriment de tout respect de la prérogative nationale, est nommée organe de censure en chef avec la présentation de ce ‘code de conduite sur la lutte contre les discours haineux illégaux en ligne’ .
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Ho votato contro questo testo che ritengo fazioso. La relazione si occupa principalmente dei diritti di clandestini falsi profughi e delle persone LGBTI, senza far nulla in favore della disastrosa situazione dei diritti dei cittadini europei, sempre più ignorati e calpestati. Io continuerò a lottare contro questa Unione europea sbagliata, che si nasconde dietro il politicamente corretto per non affrontare la realtà. Quella realtà che mostra come questa Unione sia la vera causa del peggioramento delle condizioni di vita della nostra gente.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe de iniciativa que se basa en la necesidad de promover por parte de la Unión los valores de dignidad e igualdad, que suponen su fundamento, y que no admiten ninguna forma de discriminación contra ninguno de sus ciudadanos.
                  

                     Este informe abarca 40 compromisos que tratan cuestiones clave en materia de derechos fundamentales en las que se incluyen el Estado de Derecho, los derechos de las mujeres y la violencia contra ellas, los derechos de los niños, la migración, la integración y la inclusión social, la trata de seres humanos, la xenofobia, la libertad y la seguridad, los derechos de las personas con discapacidad, los derechos LGTBI, los crímenes de odio, los derechos de los romaníes y los derechos digitales, entre otros.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame nagrinėjama pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje 2015 metais. Europos Parlamentas pakartoja, kad žmogaus orumas yra neliečiamas visų pagrindinių teisių pagrindas ir jam neturėtų būti taikomas joks manipuliavimas, jis turi būti gerbiamas ir saugomas visose ES iniciatyvose, todėl ragina didinti ES piliečių informuotumą apie prigimtinį visų asmenų orumą siekiant humaniškesnės ir teisingesnės visuomenės. Antra, Parlamentas smerkia visų formų diskriminaciją ir smurtą prieš visus žmones ES, nes tuo yra tiesiogiai pažeidžiamas žmogaus orumas. Europos Parlamentas ragina Komisiją patvirtinti kovos su korupcija strategiją, į kurią būtų įtrauktos veiksmingos priemonės. EP taip pat ragina valstybes nares laikytis rekomendacijų, pateiktų Komisijos kovos su korupcija ataskaitoje, dar ragina jas stiprinti policijos ir teismų bendradarbiavimą kovojant su korupcija. Šiuo tikslu ragina valstybes nares ir ES institucijas padėti greitai įsteigti Europos prokuratūrą, jai suteikiant tinkamas nepriklausomumo ir veiksmingumo garantijas. Parlamentas palankiai vertina Komisijos iniciatyvas ir svarbiausius veiksmus, siekiant stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą saugumo srityje, ir veiksmingą ES reagavimą į terorizmo ir saugumo grėsmes Europos Sąjungoje bei visapusiškai pritaria priemonėms, skirtoms sudaryti sąlygas veiksmingai saugumo sąjungai. Parlamentas ragina valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti tarpusavyje ir pagerinti tarpusavio keitimąsi informacija ir keitimąsi informacija su Europolu bei kitomis susijusiomis ES agentūromis.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban 2015-ben nem mutatott lényeges előrehaladást, főként a kisebbségi jogok tekintetében. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a kisebbségi közösségek továbbra is akadályokkal szembesülnek nyelvi jogaik érvényesítésében, az igazságszolgáltatás és más közszolgáltatás, így az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások elérése során. A tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük az olyan aránytalan közigazgatási és jogalkotási akadályok felszámolására, amelyek európai vagy nemzeti szinten hátráltathatják a nyelvi sokszínűséget.
                  

                     Ösztönözni szeretném a Bizottságot, hogy állapítson meg szakpolitikai normát a kisebbségek védelmére a koppenhágai kritériumoknak megfelelően, amelyek a tagjelölt államokra és a tagállamokra egyaránt vonatkoznak. Szükség van a kisebbségek problémáinak rendezésére alkalmazott jó gyakorlatok cseréjére és a bevált megoldások alkalmazására az Európai Unió egész területén.
                  

                     Ösztönözni szeretném azokat a tagállamokat, amelyek eddig nem tették meg, hogy mielőbb ratifikálják a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját, akik ratifikálták, azok pedig tartsák be. Ez vonatkozik a tagjelölt és a társulási szerződéssel rendelkező országokra is.
                  

                     A tagállamoknak biztosítaniuk kell a kisebbségi nyelvek használatához való jogot, meg kell védeni az Unión belüli nyelvi sokféleséget. Javaslom megerősíteni a regionális nyelvek oktatására és használatára vonatkozó bizottsági tervet, mivel ezzel kezelhető a nyelvi megkülönböztetés az EU-ban.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – Confrontata alle sfide odierne, l'Unione europea deve garantire la tutela dei diritti fondamentali in tutte le sue azioni, come previsto dalla Carta dei diritti fondamentali. È per questo che accolgo positivamente una relazione che porta all'attenzione i diversi casi in cui, nel corso del 2015, i diritti umani sono passati in secondo piano, lasciando spazio a discriminazioni e xenofobia. La crisi migratoria, così come gli atti di terrorismo in alcuni Stati membri, hanno accentuato le manifestazioni di questi fenomeni, mettendo a rischio i più vulnerabili. È così che, alle richieste d'aiuto, molti Stati membri hanno risposto erigendo muri. Con questa relazione, che sostengo, si richiama l'irrinunciabilità dei principi fondamentali, come i diritti umani, lo Stato di diritto e l'uguaglianza di genere, sui quali l'UE è fondata.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Temeljna prava žena se i dalje krše. Osuđujem sve oblike nasilja nad ženama i djevojčicama kao što su obiteljsko nasilje, ubojstvo iz časti, prisilan brak, trgovanje ljudima i genitalno sakaćenje žena. Prekršitelje je potrebno kazneno goniti i sankcionirati, a tijela EU-a i nacionalna tijela trebaju ojačati suradnju, osobito razmjenom dobrih praksi i poboljšanim prikupljanjem usporedivih podataka o svim oblicima nasilja nad ženama.
                  

                     Pozivam EU da potpiše i ratificira Konvenciju iz Istanbula.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – L'Unione europea è leader nel mondo per rispetto, promozione e tutela dei diritti umani e civili. Pilastro della cultura europea, non solo giuridica, essi sono l'elemento fondamentale dell'architettura dell'UE e il principio ispiratore della sua azione nel mondo. Le vaste ricadute socioeconomiche e politiche che derivano da questa visione si possono riscontrare nell'intera legislazione comunitaria che tutela i diritti individuali, promuove il valore del singolo e fa della pluralità di lingue, idee, fedi, opinioni e abitudini un punto di forza anziché una debolezza della grande casa comune europea. L'Europa è una delle poche realtà nel mondo che ha saputo salvaguardare le minoranze ed evitare omologazioni forzate, mantenendo pace e varietà al suo interno. Tuttavia siamo chiamati a vigilare e fare sempre del nostro meglio perché non ci siano eccezioni o mancanze alla messa in pratica dei nostri valori. Alcuni Stati che hanno percorso più recentemente la strada dell'integrazione hanno al loro interno formazioni politiche di rilievo che sono indifferenti, se non apertamente ostili, alla promozione e applicazione dei diritti fondamentali a tutte le persone. Il ritorno dei nazionalismi minaccia molte delle conquiste civili e sociali ottenute in settant'anni di cammino insieme: lavoriamo per non cadere nelle ombre del passato.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport demande aux États membres d'allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales en faveur des migrants clandestins. À l'heure où les peuples européens subissent de plein fouet le chômage de masse, l'accroissement de la pauvreté et des inégalités sociales, il est proprement scandaleux de voir l'Union européenne se soucier en priorité de l'intérêt des migrants clandestins plutôt que de celui de nos concitoyens. Par ailleurs, ce texte porte atteinte à la liberté d'expression en demandant de renforcer les contrôles et les sanctions des contenus sur Internet. C'est la raison pour laquelle j'ai voté contre ce texte.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur la situation des droits fondamentaux dans l'Union européenne en 2015. Il est très important que les droits de l'homme soient respectés au sein de l'Union européenne. Ceci est particulièrement vrai à un moment où l'Union est confrontée à des défis sans précédent. Nous ne pouvons décemment pas parler de respect des droits de l'homme dans les pays-tiers si de notre côté nous ne faisons pas de même. L'Union européenne a été bâtie sur des valeurs communes de démocratie, d'État de droit et de respect des droits de l'homme. Nous devons mettre tout en œuvre pour que ces valeurs soient respectées au sein de l'Union. Le vote de ce rapport m'a permis de réitérer ma position en faveur de la ratification de la Charte européenne des langues régionales ou minoritaires du Conseil de l'Europe. Nous devons défendre le droit à utiliser une langue minoritaire afin de protéger nos diversités linguistiques.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sulla situazione dei diritti fondamentali nell'Unione europea nel 2015 perché cresce l'incitamento all'odio da parte di alcune forze politiche e aumentano sentimenti come la xenofobia e altre forme di pregiudizio in importanti settori della popolazione. Una situazione accentuata dall'emergenza migratoria, ma anche dagli attentati terroristici. La situazione resta difficile e richiede uno sforzo da parte dell'Unione europea per ribadire che siamo una comunità fondata sui valori della dignità umana, della libertà, della democrazia, dell'uguaglianza, dello Stato di diritto e del rispetto dei diritti umani, compresi i diritti delle persone appartenenti a minoranze. È necessario che l'Unione europea metta in campo politiche più proattive, elaborando piani volti in modo specifico alla promozione e alla consapevolezza dei diritti.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This was a positive report. It includes strong references to whistleblower protection, condemns mass surveillance of the CIA, tackles corruption, contains progressive assessments of the refugee crisis and is strong on countering discrimination and protecting gender equality.
For these reasons I voted in favour.

James Carver (EFDD),
in writing. — UKIP MEPs have voted against this non-legislative report. UKIP strongly supports equal rights for all genders, races and sexualities. We also support the condemnation of crimes such as violence, child abuse and human trafficking. That being said, however, we reject the attempts to politicise this report in favour of EU charters, bodies and institutions. In particular, we reject the concerns in this report of the rise of Euroscepticism across Europe.

David Casa (PPE),
in writing. – I believe that human dignity is the inviolable foundation of all fundamental rights and should be respected and protected in all EU initiatives. I condemn all forms of discrimination and violence in the EU against all human beings, as it constitutes a direct violation of human dignity. Despite these inherent values enshrined in our Treaties and Charter of Fundamental Rights, violations still occur in the EU. I believe that in facing today's challenges, the EU and Member States should uphold and enforce these values in every action they take, as the European Union is a community founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities. I believe that it is essential to protect all fundamental rights and uphold the principles of the rule of law, but I could not vote in favour of this report as it contained references to abortion to which I cannot agree to.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Nella relazione di quest'anno si richiama l'INI legislativo del Parlamento in cui si chiede l'istituzione di una strategia e un meccanismo di tutela dei diritti fondamentali dell'UE senza pertanto addentrarsi, come è stato il caso negli anni, nelle questioni istituzionali. Accogliamo con favore l'introduzione di un paragrafo sulla corruzione, sulla tutela dei migranti e la necessità di prevenire gli abusi sui fondi destinati all'accoglienza e sui loro diritti fondamentali nonché la parte relativa ai diritti dei minori.
                  

Dita Charanzová (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this resolution. It gives us a clear picture on the situation regarding the EU's fundamental values – rule of law, human rights and democracy. I am personally glad that the resolution pays special attention to such key issues as violence against women, protection of children and rights for people with disabilities. We definitely should not lose these from our radar. Finally, I would like to highlight one part which is gaining in importance: it is on digital rights. Access to digital services together with privacy has become a challenge in recent years and we should reflect it properly.

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Υπερψηφίζουμε την έκθεση και τονίζουμε ότι τα θεμελιώδη δικαιώματα είναι οικουμενικά, αδιαίρετα και πάντοτε συμπληρωματικά και ότι, ως εκ τούτου, πρέπει να επιτυγχάνεται η σωστή ισορροπία ανάμεσα στα δικαιώματα όλων των μελών μιας πλούσιας και πολύμορφης κοινωνίας.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σχετικά με την έκθεση ως προς την κατάσταση των θεμελιωδών δικαιωμάτων στην Ευρωπαϊκή Ένωση το 2015. Η ετήσια αυτή έκθεση αποτελεί θετική προσπάθεια ανάδειξης ζητημάτων που επηρεάζουν εκατομμύρια ευρωπαίους πολίτες, με στόχο την ευαισθητοποίηση των αρμόδιων φορέων και την εξεύρεση λύσεων. Θεωρώ πως περιέχει θετικά στοιχεία ειδικά μετά την υπερψήφιση στην τελική διαδικασία στην Ολομέλεια του ΕΚ της τροπολογίας μας για τα κοινωνικά δικαιώματα και γι' αυτό τον λόγο ψήφισα θετικά.
                  

Angelo Ciocca (ENF),
per iscritto. – La relazione di iniziativa annuale sullo stato dei diritti fondamentali nell'Unione europea non coglie in alcun modo le criticità del modello socioeconomico che questa Unione europea sostiene e rappresenta. Nella relazione è altresì esplicito l'attacco a chi non condivide il pensiero ‘politicamente corretto’ sulle tematiche riguardanti migranti e rifugiati. Per questi motivi il mio voto è negativo.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – In qualità primaria di cittadino europeo plaudo alla relazione, confermando la piena consapevolezza che l'Unione non solo verte, bensì tutela e garantisce in nuce dignità umana, libertà, democrazia, uguaglianza, Stato di diritto e rispetto dei diritti umani. Tale essenza, tuttavia, necessita di una preponderante presa di coscienza da parte degli europei, la quale si rende possibile, a mio avviso, soltanto attraverso la sensibilizzazione sul senso profondo di dignità dall'inizio alla fine della vita. Si rende altresì necessario trovare un giusto equilibrio fra i diritti di ciascuno con interessi e doveri della comunità. Dunque, potenziare i meccanismi di inclusione sociale ed integrazione costituisce una sfida dinamica e pluridimensionale realizzabile con un migliore accesso all'istruzione fondamentale, al fine di consentire lo svezzamento di una società più umana e aperta, seppur ferma nei suoi valori. Tramite la maturazione di una cittadinanza consapevole si potrà assistere al librarsi dei valori fondamentali e, conseguentemente, alla risoluzione delle relative lacune in merito a libertà e sicurezza. Le carenze ad oggi più presenti si riscontrano nella situazione delle carceri, nella tratta degli esseri umani, ma in modo più preoccupante nella povertà minorile che accresce il circolo vizioso dello svantaggio sociale.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on the situation of fundamental rights in the European Union in 2015.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Este relatório anual é um exercício crucial para o Parlamento Europeu, em especial num momento - que diria - crítico. O ano de 2015 foi particularmente difícil no que respeita aos direitos fundamentais: ameaças ao estado de direito, ataques terroristas à segurança e liberdade de expressão, bem como dificuldades no respeito pelo direito ao asilo.
                  

                     Este relatório permite, por um lado, um diagnóstico de conjunto sobre a situação dos direitos humanos na União, e, por outro lado, identificar o impacto das medidas adotadas.
                  

                     Ora, contrariamente a anos anteriores, o diagnóstico tem adesão à realidade, as propostas apresentadas são coerentes com a posição deste Parlamento e os Direitos Fundamentais não foram instrumentalizados para fins políticos.
                  

                     O retrato apresentado não é novo, mas reforça o sentimento de apreensão. Mas deve, sobretudo, reforçar a urgência na ação da União.
                  

Jane Collins and Mike Hookem (EFDD),
in writing. — UKIP MEPs have voted against this non-legislative report. UKIP strongly supports equal rights for all genders, races and sexualities. We also support the condemnation of crimes such as violence, child abuse and human trafficking. That being said, however, we reject the attempts to politicise this report in favour of EU charters, bodies and institutions. In particular, we reject the concerns in this report of the rise of Euroscepticism across Europe.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione che affronta tematiche importanti sui diritti fondamentali dell'Unione europea, tra cui la protezione dei diritti umani, l'integrazione e inclusione sociale, il traffico di esseri umani, la violenza contro le donne e i diritti dei bambini.
                  

Anna Maria Corazza Bildt (PPE),
in writing. – Respect for fundamental rights and freedoms is at the core of EU values and integration. We need to do more to fight discrimination and violence based on gender, ethnic origin, sexual orientation or religion across Europe. We need to protect in particular the most vulnerable, such as children. I fully supported the report as it takes into account the rights of women victims of violence, the situation of refugees, in particular refugee women and unaccompanied minors, LGTBI people, minorities and people with disabilities. I also support more cooperation with industry to prevent and fight abuse, hate speech and radicalisation online, in respect of freedom of expression. These new challenges require the Member States to work together with mutual trust for a more efficient cross-border cooperation. We have the responsibility to stay vigilant and fight against any form of racism and xenophobia, to combat the rise of nationalism and populism and protect peace in Europe.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque considero que hace un buen retrato del grave deterioro de los derechos fundamentales, tanto individuales como sociales (si bien el ponente intentó censurar las referencias a estos últimos antes de votar en plenario). Considero, sin embargo, que no basta con un buen diagnóstico: la Unión deberá revertir sus políticas migratorias, económicas y sociales si quiere poner freno a esta difícil situación.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Nell'affrontare le sfide attuali, l'UE e gli Stati membri dovrebbero agire pienamente in linea con i principi e i valori fondamentali sanciti dai trattati. Infatti, l'Unione europea è una comunità fondata sui valori della dignità umana, della libertà, della democrazia, dell'uguaglianza, dello Stato di diritto e del rispetto dei diritti umani, compresi i diritti delle persone appartenenti a minoranze. Il rispetto di tali valori deve andare di pari passo con l'azione esterna e non dell'UE. Pertanto, ho votato a favore di questa risoluzione, perché ricorda che, tanto nella gestione delle crisi interne quanto nelle relazioni con il resto del mondo, l'Unione deve contribuire alla tutela dei diritti fondamentali. In particolare, penso a questioni essenziali per la vita dei cittadini, quali la libertà di informazione, le strategia anti-corruzione e anti-terrorismo, il dialogo interreligioso e interculturale e la parità di genere.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – Az Európai Parlament által elfogadott, alapvető jogok helyzetéről szóló éves jelentés szavazásánál tartózkodtam. Üdvözlöm és kiemelt fontosságúnak tartom a jelentés nemzeti és nyelvi kisebbségeket érintő részét. Külön örülök, hogy a jelentés végső verziójába az általam benyújtott, az őshonos kisebbségekre vonatkozó módosító javaslatok számos része bekerült, ezáltal erősítve az eredeti szövegtervezetet. Viszont a jelentés végső szavazásánál tartózkodtam, mert e jogi relevanciával nem bíró politikai határozatba bekerült egy sor olyan téma, amely tagállami hatáskörbe tartozik.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Zagłosowałem przeciwko głosowaniu nad sprawozdaniem w sprawie sytuacji praw podstawowych w Unii Europejskiej w 2015 r. Pomimo że w dokumencie pojawiają się pozytywne elementy, takie jak wezwanie do działań w sprawie handlu ludźmi, wsparcie dla prawa mniejszości, osób niepełnosprawnych, prawa kobiet czy zwalczanie ubóstwa wśród osób starszych, z bardzo dużym niepokojem zapoznałem się z ideologicznymi aspektami zawartymi w sprawozdaniu. Sprawozdanie zbyt daleko ingeruje w sprawy, których uregulowanie leży w kompetencjach państw członkowskich. Uważam, że wprowadzanie ideologicznych kwestii w system ochrony praw podstawowych UE jest rzeczą kontrowersyjną. Skuteczna ochrona praw obywateli musi się opierać na rozwiązaniach i działaniach o charakterze prawnym oraz pozbawionych elementów ideologicznych i światopoglądowych.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – Fundamental rights in the European Union need to be always strengthened and safeguarded. Each and every Member State needs to implement policies and introduce new laws which ensure dignity for all. Malta has come a long way during the last three years, especially when it comes to LGBTI rights, with the introduction of civil union law, banning conversion therapy and the introduction of the gender identity bill. We need to continue fighting for the principles of equality while condemning all forms of discrimination. I am in favour of this report as we need to work towards a more socially inclusive Union which condemns any form of discrimination. As with all other votes, I voted against references to abortion.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I and my Conservative colleagues fully support fundamental rights and equality. However, a number of suggestions contained within this report go very far beyond the competences of the EU. For this reason I choose to abstain on this.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Violența împotriva femeilor este o încălcare a drepturilor fundamentale care afectează toate nivelurile societății, indiferent de vârstă, educație, venit, poziție socială și țară de origine sau de reședință, iar inegalitatea de gen și stereotipurile bazate pe gen măresc riscul de violență și alte forme de exploatare și împiedică participarea deplină a femeilor în toate domeniile. Având în vedere că egalitatea dintre femei și bărbați este un principiu fundamental al UE și orice discriminare bazată pe gen este interzisă, consider că, pentru a combate cu eficacitate violența pe criterii de gen, este necesară o schimbare a atitudinii față de femei și fete. În acest context, cred că Comisia ar trebui să distribuie cele mai bune practici ale statelor membre pentru abordarea stereotipurilor de gen, iar statele membre ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a combate stereotipurile bazate pe gen care reproduc și întăresc rolurile de gen în domeniile cheie în care se perpetuează astfel de stereotipuri.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative porte sur la situation des droits fondamentaux dans l'Union en 2015, en particulier la protection des droits fondamentaux et de la dignité, la gestion des migrations, l'intégration et l'inclusion sociale, la liberté et la sécurité, le trafic d'êtres humains, ou encore les violences contre les femmes. Considérant que, face aux défis auxquels l'Union est confrontée tels que le terrorisme ou les flux de migration, le respect des droits fondamentaux mérite une attention toute particulière, j'ai soutenu ce rapport.
                  

William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs have voted against this non-legislative report. UKIP strongly supports equal rights for all genders, races and sexualities. We also support the condemnation of crimes such as violence, child abuse and human trafficking. That being said, however, we reject the attempts to politicise this report in favour of EU charters, bodies and institutions. In particular, we reject the concerns in this report of the rise of Euroscepticism across Europe.

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai voté en faveur de ce rapport qui présente un tableau complet et équilibré de la situation des droits fondamentaux dans l'Union européenne en 2015. L'Union européenne est bâtie sur un socle de valeurs communes que nous nous devons de défendre. En tant que rapporteur pour mon groupe politique sur l'état des prisons en Europe, il m'a paru particulièrement important de dénoncer les conditions de détention carcérale inhumaines et dégradantes dans certains États membres où les prisons sont trop souvent en surpopulation et connaissent une situation explosive.
                  

                     Il était également indispensable de souligner dans ce rapport la nécessité d'une meilleure coopération et d'un meilleur échange d'informations entre les États membres face à la radicalisation et au terrorisme pour une véritable Union de la sécurité, ceci bien évidemment dans le respect plein et entier des droits et des libertés fondamentales.
                  

                     De même, je soutiens la proposition faire aux États membres de mettre en place une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – Az Európai Parlament által elfogadott alapvető jogok helyzetéről szóló éves jelentés nemzeti és nyelvi kisebbségeket érintő része, eltérően az előző évektől, kifejezetten erős lett. A Fidesz–KDNP delegációja ezért, a néppárti ajánlást követve, támogatta e jogi relevanciával nem bíró politikai határozatot. Ugyanakkor számos ponton, így a tagállami hatáskörbe tartozó kérdésekben, a szöveg ellen szavazott. Kiemelt fontosságú, hogy a szövegbe bekerült az utóbbi évek legjobb kisebbségvédelmi jelentésére, az Európa Tanács Kalmár-jelentésére való utalás, valamint a felhívás, hogy ez az uniós jog részévé váljon.
                  

                     A nemzeti kisebbségekhez tartózó személyek jogai emberi és alapvető jogoknak minősülnek, melyeket az Uniónak az Európai Unióról Szóló Szerződés értelmében tiszteletben kell tartania. Ezért joggal várható el az európai döntéshozóktól, elsősorban az Európai Bizottságtól, hogy amennyiben az alapjogok részeként tekintenek a hagyományos nemzeti kisebbségek jogaira, úgy hasonló figyelmet szenteljenek ezen jogsértéseknek is, s ugyanolyan módon ítéljék el ezeket.
                  

Isabella De Monte (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione in quanto ritengo che i diritti fondamentali e le libertà civili siano importanti per il benessere sociale e il progresso politico ed economico. Sono infatti contraria a qualsiasi forma di discriminazione sessuale, religiosa, di genere e contro i disabili, e credo in una società tollerante e libera.
                  

Gérard Deprez (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la résolution sur les droits fondamentaux dans l'UE en 2015. Ce texte qui aborde les principaux défis liés aux droits fondamentaux dans l'UE en 2015, notamment en matière de migration, de protection de l'enfance et d'environnement en ligne est la réponse du Parlement au rapport annuel de la Commission sur les droits fondamentaux dans l'UE.
                  

                     Tout récemment, le Parlement a appelé à un mécanisme européen sur la démocratie, l'état de droit et les droits fondamentaux afin de contrôler chaque année la situation de ces principes dans les États membres, en se fondant sur des éléments probants, de manière objective et non-discriminatoire.
                  

                     Les États membres devraient aussi intensifier leurs efforts pour promouvoir ‘les valeurs européennes, la tolérance et le sens de la communauté, en évitant la stigmatisation’, afin de prévenir la radicalisation et l'extrémisme violent, tout en menant des campagnes d'information positives en vue d'aider les citoyens à voir l'intégration d'une meilleure manière, affirme le texte.
                  

                     La résolution déplore ‘le niveau croissant de discours haineux au sein de certaines institutions, partis politiques et médias.’ Ils appellent l'UE à donner l'exemple ‘en s'opposant aux discours haineux au sein de ses institutions’.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – L'Union européenne veille au respect des principes inhérents à la démocratie, à l'état de droit et aux droits fondamentaux, en son sein comme sur la scène internationale. Ces valeurs sont consacrées dans le Traité et dans la Charte des droits fondamentaux de l'UE.
                  

                     Des violations de ces droits se sont pourtant produites en Europe au cours de l'année 2015, en premier lieu à l'encontre des migrants et des réfugiés. Ceux-ci doivent pouvoir être accueillis dans des conditions dignes et jouir des droits dont ils disposent en vertu des conventions internationales. Il est essentiel que l'Union et ses États membres concourent à la promotion des valeurs européennes de solidarité et d'intégration.
                  

                     C'est tout le sens du Pacte européen en matière de droits fondamentaux que le Parlement européen appelait de ses vœux en octobre dernier. La Commission doit pouvoir interpeller plus systématiquement un État membre qui ne respecterait pas nos valeurs européennes.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport.
                  

                     Ce rapport de 138 paragraphes, plein de bons sentiments, s'en prend notamment aux ‘discours haineux’ sur Internet, qu'il faudrait contrôler davantage ainsi qu'à la politique d'immigration des États membres: il conviendrait, en particulier, d' ‘allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrées légales et sûres’ pour les migrants.
                  

                     Nous ne saurions soutenir ce texte liberticide sous couvert de défense des droits fondamentaux.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Годишният доклад за основните права през 2015 г. обобщава състоянието по наболели проблеми през цялата изминала година. В доклада се съдържат широк кръг теми като миграцията, правата (на децата, на жените, на ромите, на хората с увреждания, във връзка с гражданството), сексуалното здраве, трафика на хора, равенството, възрастните хора, насилието срещу жените, правата на ЛГБТИ и др.
                  

                     Положителните елементи са призивите за действие във връзка с трафика на хора (в подкрепа на жертвите, хората с увреждания, правата на жените, осъждат се изнасилванията, гениталното осакатяване на жените и бедността сред възрастните хора). Въпреки това в доклада остават някои проблематични точки като правата на ЛГБТИ, призива за включване към Истамбулската конвенция и прочее. По тази причина гласувах ‘въздържал се’.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Τα θεμελιώδη δικαιώματα, η ανθρώπινη αξιοπρέπεια, το κράτος δικαίου, η ελευθερία και η ασφάλεια δεν πρέπει να αποτελούν πεδίο εφαρμογής πολιτικού καθωσπρεπισμού, πλειστηριασμού κοινωνικότητας και ανθρώπινης ευαισθησίας.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of the report on the situation of fundamental rights in the EU 2015. This report is an annual exercise covering developments in the field of fundamental rights in EU Member States and contains suggestions for improvements. The EU should deal with all violations of fundamental rights, and it is important to my constituents in Wales that we do all we can to improve things both at home within the EU, and further afield.

Eleonora Evi (EFDD),
per iscritto. — Ho votato a favore di questa relazione che riprende in parte alcuni punti dell'opinione della commissione per le petizioni, alla quale ho contribuito in qualità di relatore ombra.
                  

                     La cinica e continuativa applicazione a livello UE e nazionale delle misure di austerità, adottate ancora come approccio economico di riferimento, impedisce di fornire risposte istituzionali efficaci.
                  

                     A 8 anni dall'inizio della crisi economica continuiamo ad assistere all'accentuarsi dei livelli di povertà, alla presenza di percentuali esponenziali di tassi di disoccupazione e precarietà, con punte elevatissime tra i giovani dei paesi più colpiti. Questo si traduce nell'impossibilità di godere di un'esistenza davvero libera e dignitosa e nella violazione dei diritti fondamentali, come ad esempio l'accesso alle cure sanitarie, alla tutela dei diritti dei minori, dei disabili, dei migranti e dei richiedenti asilo.
                  

                     Nel testo si fa riferimento in maniera chiara alla responsabilità delle politiche di austerità. Mi auguro che tale presa di consapevolezza si traduca al più presto in una decisa inversione di rotta.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A União Europeia é uma comunidade assente nos valores do respeito pela dignidade humana, pela liberdade, pela democracia e pela igualdade, no Estado de Direito e no respeito pelos direitos humanos, incluindo os direitos das pessoas pertencentes a minorias. Estado de Direito esse que constitui a espinha dorsal da democracia liberal europeia e um dos princípios fundadores da UE decorrentes das tradições constitucionais comuns dos Estados-Membros.
                  

                     Pelo menos 3771 pessoas morreram ou foram dadas como desaparecidas em 2015 ao tentarem chegar a um lugar seguro na Europa, elevando o total de mortos e desaparecidos para mais de 30 000 nas últimas duas décadas, e os atos terroristas representam uma das mais graves violações dos direitos e liberdades fundamentais.
                  

                     Recordo que a dignidade humana é a base inviolável de todos os direitos fundamentais, que não deve ser sujeita a qualquer tipo de instrumentalização e que tem de ser respeitada e protegida em todas as iniciativas da UE condenando todas as formas de discriminação e violência na UE contra todos os seres humanos, uma vez que constituem uma violação direta da dignidade humana.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: comme chaque année, il y a plusieurs passages qui témoignent d'un immigrationnisme poussé à l'extrême. Le texte s'attaque aussi à la liberté d'expression.
                  

Laura Ferrara (EFDD),
per iscritto. — Esprimo apprezzamento per la relazione sulla situazione dei diritti fondamentali per il 2015, in particolare per l'introduzione di un paragrafo sulla corruzione, sulla tutela dei migranti, sulla necessità di prevenire gli abusi sui fondi destinati all'accoglienza. Altrettanto condivisibile è la parte della relazione relativa ai diritti dei minori.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Assinala-se positivamente as recomendações no campo das liberdades, dos direitos dos refugiados e migrantes, da liberdade de circulação, do direito à privacidade, do direito à informação, da não discriminação, da igualdade entre homens e mulheres, dos direitos da criança, dos direitos das pessoas com deficiência e da defesa dos direitos sociais, entre outros, que subscrevemos e reivindicamos.
                  

                     Mas recomendações bem-intencionadas não chegam. Há que tomar medidas políticas concretas que criem as condições reais e materiais ao seu efetivo cumprimento. O reforço e alargamento de serviços públicos; o direito à saúde, ao ensino e à cultura; o direito ao emprego e o emprego com direitos; o respeito pela soberania dos povos, pela não ingerência, pelo direito internacional e pela Carta da ONU, são algumas da medidas urgentes e necessárias que não têm lugar neste relatório.
                  

                     Pelo contrário, para além da evocação oca dos famigerados ‘direitos fundamentais na União Europeia’, o caminho apontado, explícita ou implicitamente, é o do reforço de medidas restritivas e limitadoras das liberdades, é a visão estreita, repressiva e tutelar do ideal de democracia.
                  

                     O que prevalece é a habitual conceção restritiva e instrumental dos direitos humanos.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted no because I disagree.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Predmetná správa je založená na princípoch slušnosti a rovnosti, pričom nie je možné akceptovanie akejkoľvek formy diskriminácie voči občanom členských štátov. Správa sa zameriava na nedostatok humanitárnej pomoci utečencom a na správanie sa k nim na hraniciach Európskej únie. Správa sa zameriava aj na sociálne vylúčenie rómskeho obyvateľstva, ktoré musí vo viacerých členských štátoch čeliť rasizmu a takisto vylúčeniu na trhu práce.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto contro la relazione in quanto ancora una volta non si denuncia il modello socioeconomico di questa Unione europea che è la vera causa del deterioramento dei diritti fondamentali. Contribuisce al voto negativo la presenza esagerata di paragrafi dedicati alle persone LGBTI.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Τα θεμελιώδη δικαιώματα, η ανθρώπινη αξιοπρέπεια, το κράτος δικαίου, η ελευθερία και η ασφάλεια δεν πρέπει να αποτελούν πεδίο εφαρμογής πολιτικού καθωσπρεπισμού, πλειστηριασμού κοινωνικότητας και ανθρώπινης ευαισθησίας, γι' αυτό καταψηφίζω την έκθεση A8-0345/2016 σχετικά με την κατάσταση των θεμελιωδών δικαιωμάτων στην Ευρωπαϊκή Ένωση το 2015.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I welcome this report, which addresses fundamental issues and strongly condemns the lack of humanity shown at European borders. Social inclusion and integration of migrants and refugees and the granting of international protection in the host society is part of a dynamic and multi-dimensional process, in which respect for European values must be a priority. I support the call on Member States to apply integration policies as swiftly as possible and with adequate dedicated resources, and to develop them in cooperation with national institutions, local governments, schools, NGOs, as well as migrants and refugee communities. It is important to consider that access to education is one of the foundations for the integration of refugees. We will continue fighting for the principles of decency and equality, and will not accept any form of discrimination in Europe.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az Európai Parlament által elfogadott, alapvető jogok helyzetéről szóló éves jelentés nemzeti és nyelvi kisebbségeket érintő része, eltérően az előző évektől, kifejezetten erős lett. A Fidesz–KDNP delegációja ezért, a néppárti ajánlást követve, támogatta e jogi relevanciával nem bíró politikai határozatot. Ugyanakkor számos ponton, így a tagállami hatáskörbe tartozó kérdésekben, a szöveg ellen szavazott. Kiemelt fontosságú, hogy a szövegbe bekerült az utóbbi évek legjobb kisebbségvédelmi jelentésére, az Európa Tanács Kalmár-jelentésére való utalás, valamint a felhívás, hogy ez az uniós jog részévé váljon.
                  

                     A nemzeti kisebbségekhez tartózó személyek jogai emberi és alapvető jogoknak minősülnek, melyeket az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés értelmében tiszteletben kell tartania. Ezért joggal várható el az európai döntéshozóktól, elsősorban az Európai Bizottságtól, hogy amennyiben az alapjogok részeként tekintenek a hagyományos nemzeti kisebbségek jogaira, úgy hasonló figyelmet szenteljenek e jogsértéseknek is, s ugyanolyan módon ítéljék el ezeket.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Az Európai Parlament által elfogadott alapvető jogok helyzetéről szóló éves jelentés nemzeti és nyelvi kisebbségeket érintő része, eltérően az előző évektől, kifejezetten erős lett. A Fidesz–KDNP delegációja ezért, a néppárti ajánlást követve, támogatta e jogi relevanciával nem bíró politikai határozatot. Ugyanakkor számos ponton, így a tagállami hatáskörbe tartozó kérdésekben, a szöveg ellen szavazott. Kiemelt fontosságú, hogy a szövegbe bekerült az utóbbi évek legjobb kisebbségvédelmi jelentésére, az Európa Tanács Kalmár-jelentésére való utalás, valamint a felhívás, hogy ez az uniós jog részévé váljon.
                  

                     A nemzeti kisebbségekhez tartózó személyek jogai emberi és alapvető jogoknak minősülnek, melyeket az Uniónak az Európai Unióról Szóló Szerződés értelmében tiszteletben kell tartania. Ezért joggal várható el az európai döntéshozóktól, elsősorban az Európai Bizottságtól, hogy amennyiben az alapjogok részeként tekintenek a hagyományos nemzeti kisebbségek jogaira, úgy hasonló figyelmet szenteljenek ezen jogsértéseknek is, s ugyanolyan módon ítéljék el ezeket.
                  

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Proprio nell'ambito di questa sessione plenaria, il Parlamento europeo ha ufficialmente consegnato il premio Sakharov 2016 per la libertà di pensiero a Nadia Murad e Lamiya Aji Bashar, due sopravvissute yazide alla schiavitù sessuale dell'Isis. L'orrore raccontato dalle parole e dagli sguardi delle due donne ha rimarcato quanto l'impegno per la salvaguardia dei diritti umani nel mondo deve essere una priorità assoluta per l'Europa e per ognuno di noi. Con l'approvazione di questa relazione ribadiamo il rifiuto e la lotta a qualsiasi forma di discriminazione, a qualsiasi violenza contro le persone più fragili a qualsiasi mortificazione fisica, mentale e sessuale. Deploriamo le atrocità che derivano da qualunque mancanza di rispetto dei diritti e della dignità umana. Come parlamentari del gruppo S&D, in particolare, continueremo a promuovere la parità e l'inclusione sociale come diritti inalienabili di qualunque essere umano.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die nicht bindende Resolution spricht die größten Probleme im Hinblick auf die Grundrechte in der EU 2015 an. Ich befürworte die Aufforderung an die Mitgliedstaaten, gemeinschaftlich für die Aufrechterhaltung und Stärkung der Grundrechte in der EU einzustehen.
                  

Nathan Gill (EFDD),
in writing. – I have voted against this non-legislative report. I strongly support equal rights for all genders, races and sexualities. I also support the condemnation of crimes such as violence, child abuse and human trafficking. That being said, however, I reject the attempts to politicise this report in favour of EU charters, bodies and institutions. In particular, I reject the concerns in this report of the rise of Euroscepticism across Europe.

Neena Gill (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report which identifies key areas of concern in relation to the situation of fundamental rights. Against the backdrop of significant increases in hate crime, it is essential that efforts are made at EU, national and local level to counter extremism and promote respect for diversity. It is important that Member States work together and uphold solidarity by tackling areas of common interest to strengthen democracy and fundamental rights across the EU.

Bruno Gollnisch (NI),
par écrit. – Comme chaque année, le Parlement fait rapport sur la situation, forcément mauvaise ou en passe de le devenir, des droits de l'homme dans l'Union européenne.
                  

                     Ce rapport est surtout l'occasion d'une intense propagande pro-immigration ou en faveur de toute minorité, surtout si elle est bruyante.
                  

                     Il est des droits que ce type de rapport, summum du politiquement correct européen, n'aborde pourtant jamais: le droit à la liberté d'expression d'une opinion dissidente, notamment en matière d'immigration, ou dans le domaine moral, toute dissidence étant qualifiée par vous de ‘discours de haine’ ; le droit de voir pris en compte, dans le respect et sans stigmatisation, les opinions des peuples exprimées par leurs votes; le droit de protéger sa culture, son mode de vie, ses coutumes et ses valeurs millénaires pour tout peuple européen sur son territoire, l'identité de l'Europe et de ses membres ne se réduisant pas à la bouillie ‘droit de l'hommiste’ que vous affectionnez tant; le droit à la sécurité, première des libertés, constamment remis en cause par vos politiques, dont les attentats des derniers mois sont la conséquence la plus terrible.
                  

                     L'aboutissement de votre logique, c'est que la majorité des Européens n'aura bientôt plus qu'un droit: subir en silence.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe, que se realiza anualmente, pretende presentar la situación de los derechos fundamentales en la Unión Europea, y proponer recomendaciones. En su paso por el comité de Libertades Civiles se han conseguido modificaciones importantes, como eliminar los aspectos más problemáticos e incluir muchas de las enmiendas de nuestro grupo, como las relativas a la migración y el asilo, la protección de denunciantes, la evaluación de medidas antiterroristas, la condena a la vigilancia de masas indiscriminada, etc. Es importante destacar que el informe menciona aspectos relacionados con la corrupción, el racismo y la xenofobia, la igualdad de género y la violencia contra las mujeres, los derechos de la comunidad romaní, los derechos LGTB, así como derechos de los niños, otras minorías, personas con discapacidad, ancianos y derechos digitales. Sin embargo, tratándose de un ponente del EPP, no hemos conseguido que se haga referencia a cómo la política económica, especialmente las medidas de austeridad, han afectado a los derechos fundamentales de la ciudadanía europea. Por ello se hizo un nuevo intento presentando enmiendas en esta sesión plenaria. Puesto que la mayoría fueron rechazadas, he votado abstención.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am votat acest raport deoarece este esențial să avem o situație asupra respectării drepturilor fundamentale în UE. Carta drepturilor fundamentale, document cu aceeași valoare juridică ca și tratatele, ne subliniază importanța acestora pentru UE. Uniunea Europeană este o comunitate întemeiată pe valorile respectului pentru demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept și pe respectul pentru drepturile omului, inclusiv drepturile persoanelor din rândul minorităților. În actualul context mondial, UE și statele membre ar trebui să susțină și să asigure respectarea acestor valori în fiecare acțiune pe care o întreprind. În toate acțiunile întreprinse de statele membre și de UE, este esențial să se respecte drepturile fundamentale și libertățile civile, inclusiv respectul pentru viața privată și viața de familie, dreptul la libertate și la securitate, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, prezumția de nevinovăție și dreptul la apărare, dreptul la o cale de atac eficace și la un proces echitabil, libertatea de exprimare și de informare, libertatea de gândire, de conștiință și de religie.
                  

Nathalie Griesbeck (ALDE),
par écrit. – Face à une Europe en proie aux doutes et aux incertitudes, l'Union européenne doit s'attacher à renforcer et garantir les droits fondamentaux sur lesquels elle s'est construite. Le rapport d'initiative de Jozsef Nagy insiste particulièrement sur les questions de liberté, de sécurité ainsi que celles des minorités et des personnes en grande difficulté. La montée des populismes ainsi que l'augmentation des violences au sein du territoire européen nous ont rappelé que les droits fondamentaux étaient en danger et qu'il était de la responsabilité du Parlement européen de les faire respecter. C'est pour cette raison que j'ai souhaité me positionner en faveur du rapport d'initiative de Jozsef Nagy, tout comme mon groupe parlementaire, afin que l'état de droit demeure la clef de voûte de la démocratie européenne.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this own-initiative report which is based on principles of decency and equality. It covers important questions such as those pertaining to: the rule of law; migration, integration and social inclusion; freedom and security; trafficking in human beings; combating discrimination, xenophobia, hate crime and hate speech; women's rights and violence against women; children; rights of minorities; rights of people with disabilities; Roma rights; LGBTI rights; and citizenship. It is vital to continue fighting for principles of decency and equality and not to accept any form of discrimination against any of our citizens.

Sylvie Guillaume (S&D),
par écrit. – J'ai soutenu ce rapport annuel du Parlement européen sur les droits fondamentaux car il dénonce les principales problématiques rencontrées en 2015 et propose des objectifs en matière de politiques publiques.
                  

                     Le projet de rapport initial du rapporteur PPE passait sous silence certains droits fondamentaux ou suggérait des éléments problématiques, notamment à propos des migrations, des minorités et des droits sociaux.
                  

                     Dans les négociations avec le rapporteur et les rapporteurs fictifs, notre groupe a réussi à inclure le fait que les droits des femmes, de la communauté LGBTI, des Roms, et des mineurs non accompagnés doivent être protégés, ce que je salue.
                  

                     Enfin, je me félicite que certains amendements aient été soutenus en plénière. Ils concernent notamment les droits sexuels et génésiques, la lutte contre les violences faites aux personnes transgenres, et le droit à la protection contre l'exclusion et la pauvreté.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση αναφορικά με την κατάσταση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων στην ΕΕ γίνεται κάθε χρόνο και στόχο έχει να παρουσιάσει την κατάσταση που επικρατεί στην ΕΕ στη βάση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων και πρόσθετα να κάνει συστάσεις για βελτίωση της ισχύουσας κατάστασης. Πέραν από μερικά θετικά στοιχεία που περιέχονται στην έκθεση, παρουσιάζονται πολλές βασικές αδυναμίες. Στην έκθεση δεν γίνεται καμία αναφορά στις αρνητικές συνέπειες της κρίσης και των μέτρων λιτότητας που αποτρέπουν την πρόσβαση στα θεμελιώδη δικαιώματα, τα κοινωνικά δικαιώματα καθώς και την πρόσβαση στις βασικότερες ανάγκες του ανθρώπου όπως είναι η εκπαίδευση και το σύστημα υγείας. Πρόσθετα, δεν γίνεται καμία αναφορά ούτε στην ανάγκη του δικαιώματος για προστασία ενάντια στην φτώχεια και στον κοινωνικό αποκλεισμό. Η απουσία αναφοράς στα κοινωνικά δικαιώματα ως αναπόσπαστο τμήμα των θεμελιωδών δικαιωμάτων είναι σημαντική, καθώς αυτά είναι αναγνωρισμένα από διεθνείς και ευρωπαϊκές συμβάσεις, παρ' όλα αυτά κατά κανόνα εκφεύγουν από την προσέγγιση των οργάνων της ΕΕ για τα θεμελιώδη δικαιώματα. Αυτοί είναι κάποιοι από τους λόγους που μας οδήγησαν στην καταψήφιση της συγκεκριμένης έκθεσης.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I, along with a broad cross-party majority of Members in the European Parliament, approved this report regarding the situation of Fundamental Rights in the EU in 2015. Recent developments in some EU Member States have had a negative impact on the protection of fundamental rights, in particular for vulnerable groups such as migrants, refugees, children and women. I believe we must act to scrutinise respect for and promotion of Fundamental rights across the Union. Democracy is a necessary condition for the rule of law, it is not sufficient to guarantee it. It is our obligation and our moral duty to guarantee that fundamental rights in the EU are protected.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – Az Európai Parlament által elfogadott, alapvető jogok helyzetéről szóló éves jelentés nemzeti és nyelvi kisebbségeket érintő része, eltérően az előző évektől, kifejezetten erős lett. A Fidesz–KDNP delegációja ezért, a néppárti ajánlást követve, támogatta e jogi relevanciával nem bíró politikai határozatot. Ugyanakkor számos ponton, így a tagállami hatáskörbe tartozó kérdésekben, a szöveg ellen szavazott. Kiemelt fontosságú, hogy a szövegbe bekerült az utóbbi évek legjobb kisebbségvédelmi jelentésére, az Európa Tanács Kalmár-jelentésére való utalás, valamint a felhívás, hogy ez az uniós jog részévé váljon.
                  

                     A nemzeti kisebbségekhez tartózó személyek jogai emberi és alapvető jogoknak minősülnek, melyeket az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés értelmében tiszteletben kell tartania. Ezért joggal várható el az európai döntéshozóktól, elsősorban az Európai Bizottságtól, hogy amennyiben az alapjogok részeként tekintenek a hagyományos nemzeti kisebbségek jogaira, úgy hasonló figyelmet szenteljenek e jogsértéseknek is, s ugyanolyan módon ítéljék el ezeket.
                  

Brice Hortefeux (PPE),
par écrit. – Je me suis abstenu sur le vote du rapport relatif à la situation des droits fondamentaux dans l'Union en 2015 dans la mesure où certains amendements adoptés dénaturent le rapport pourtant mesuré dans sa rédaction initiale. Les amendements de l'extrême-gauche adoptés avec la complicité des socialistes et de l'extrême-droite ne traduisent pas la réalité des faits mais une certaine conception de la réalité qu'on nous tient pour vraie.
                  

                     Cela est d'autant plus déplorable que ce rapport posait un diagnostic réaliste de la situation de catégories vulnérables comme les enfants, les femmes, les personnes handicapées et les personnes âgées. Le rapport proposait également une analyse de la migration et de l'intégration dans les États membres en respectant bien la distinction migrant, réfugié, demandeur d'asile.
                  

                     Je tiens cependant à signaler que je ne partage pas les recommandations concernant la promotion des langues régionales et minoritaires qui vont à l'encontre de notre principe d'indivisibilité prônée par la Constitution française.
                  

                     Enfin, je ne comprends pas cette obsession à vouloir imposer une évaluation systématique de la dimension de genre dans toutes les propositions législatives alors que cela ne fait pas sens pour les textes purement techniques comme, par exemple, l'encadrement de l'utilisation du mercure.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report. Any form of discrimination against any of our citizens should not be accepted.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (2016/2009(INI)) s obzirom na to da predloženi dokument sveobuhvatno obrazlaže najveće probleme i trenutnu situaciju po tom pitanju. Ljudsko dostojanstvo predstavlja nepovredivu osnovu svih temeljnih prava te ga treba poštovati i zaštititi u svim inicijativama EU-a.
                  

                     Treba osuditi sve oblike diskriminacije i nasilja u EU-u. Sloboda kretanja i boravka europskih građana utvrđena ugovorima i zajamčena Direktivom o slobodnom kretanju jedno je od temeljnih prava europskih građana. Potrebno je razmotriti mogućnost uspostavljanja programa zaštite zviždača i izvora informacija za novinare.
                  

                     Stanje u zatvorima u nekim državama članicama je nezadovoljavajuće. Važno je ostvariti socijalnu uključenost i integraciju migranata i izbjeglica kojima je odobrena međunarodna zaštita koja uključuje prava i obveze i čiji su sastavni dijelovi poštovanje vrijednosti na kojima je izgrađen EU. Izražava se zabrinutost zbog prijavljenih slučajeva infiltracije organiziranog kriminala u upravljanje sredstvima namijenjenima za prihvat migranata. Potrebno je podržati države članice u njihovim naporima da spriječe radikalizaciju i nasilni ekstremizam. Potrebno je obratiti pažnju zbog povećanog rasizma i ksenofobije u obliku afrofobije, netrpeljivosti prema Romima i Židovima, islamofobije i netrpeljivosti prema migrantima. Potrebno je osuditi slučajeve zločina iz mržnje i govor mržnje osobito s obzirom na sve veću prisutnost govora mržnje na internetu.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Mû par sa volonté de pousser les États membres à débloquer plus de fonds pour l'accueil des migrants, ce rapport est encore trop empreint d'idéologie favorable à l'immigration, tout comme il cherche à brider la liberté d'expression sous prétexte de la lutte contre la haine.
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this report because it takes into consideration recent developments concerning fundamental rights in several EU Member States. The current situation calls for a strong message that fundamental rights have to be protected and preserved. I am glad that it stresses the importance of full respect for the principle of subsidiarity and proportionality applying both to Member States and to the EU's institutions based on a gradual approach, including both a preventative and corrective arm. Furthermore, I welcomed the special attention paid to children's rights stressing the importance of the need for their highest protection. I find it crucial that the European Union does not forget that it has been built on respect for the rule of law and that it cannot take this cornerstone for granted.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Jozsef Nagy relatif à la situation des droits fondamentaux dans l'Union européenne au cours de l'année 2015, un texte ayant pour objectif de dresser un bilan de la situation et des défis que l'UE doit surmonter en la matière. Le rapporteur qui devait couvrir des sujets aussi divers et complexes que l'état de droit, les droits des enfants, des minorités, des femmes, des personnes âgées, des personnes handicapées ou encore la sécurité est parvenu à un résultat équilibré.
                  

                     Le texte aborde par ailleurs la question, rarement mise en avant, des droits numériques, notamment la protection des données personnelles et la sensibilisation des plus jeunes aux dangers d'internet. Il est important que le législateur s'adapte aux évolutions technologiques; c'est pourquoi je suis mobilisé sur ces problématiques dans le cadre de mes travaux en commission de la culture.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui traite de la protection des droits fondamentaux dans les pays membres de l'Union européenne. Couvrant des sujets aussi divers que l'état de droit, les droits des enfants, des minorités, des femmes, des personnes âgées, des personnes handicapées ou encore la sécurité, le rapport atteint un certain équilibre. Le constat fait par ce rapport est que, si la Charte des droits fondamentaux est devenue une composante à part entière des traités, des violations des droits fondamentaux se produisent encore dans l'UE et ses États membres, démontrant bien l'exigence permanente qu'il y a à s'assurer du respect de ces droits dans nos États membres. Le texte s'arrête aussi notamment sur l'essor de l'euroscepticisme et l'expression de positions politiques violentes. Un renforcement de la participation des citoyens est demandé afin que les Européens puissent exprimer leurs préoccupations par la voie démocratique, seul antidote aux populismes.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Ich habe gegen den vorliegenden Bericht gestimmt. Im Bericht, welcher die Lage der Grundrechte in der Europäischen Union 2015 behandelt, wird vor allem die Migrations- und Flüchtlingskrise in einem verfälschten Licht dargestellt und undifferenziert nach mehr Rechten für Migranten und Flüchtlinge verlangt. Der Berichterstatter fordert die Schaffung von legalen Einreisemöglichkeiten.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which identifies key areas of concern in relation to the situation of fundamental rights. Against a backdrop of significant increases in hate crime, it is essential that efforts are made at EU, national and local level to counter extremism and promote respect for diversity. It is important that Member States work together and uphold solidarity by tackling areas of common interest to strengthen democracy and fundamental rights across the EU.

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Der Nagy-Bericht zur Situation der fundamentalen Rechte in der Europäischen Union 2015 spricht eine Vielzahl von Themen an. Darunter finden wir positive Ansätze, wie beispielsweise den Einsatz gegen die Genitalverstümmelung von Frauen oder gegen Menschenschmuggel.
                  

                     Leider geht der Bericht in einigen Fragen weit über das hinaus, was man als fundamentale Rechte einstufen sollte. Zu nennen sind z. B. die Forderung nach interkulturellen Lehrplänen an Schulen, die Forderung nach Einführung der Ideologie des ‘Gender mainstreaming’ in ‘allen Politikbereichen’ und der Kampf gegen ‘institutionalisierten Rassismus’ in der Schulausbildung.
                  

                     Der Nagy-Bericht verweigert jede Analyse kultureller und religiöser Hintergründe bei vielen Menschenrechtsverletzungen und weist die Verantwortung pauschal allein Männern bzw. dem institutionalisierten Rassismus der Gesellschaft zu. Wegen dieser eklatanten Mängel habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Bylo mi líto, že jsem se musela u hlasování o stavu základních práv v EU v roce 2015 zdržet, ale nedomnívala jsem se, že tento dokument řeší otázku lidských práv komplexně. Nesouhlasím s tím, jak úzce jsou v poslední době lidská práva vykládána. Proč se o nich tolik nemluví v souvislosti s podmínkami a platy pokladních v supermarketech nebo třeba poštovních doručovatelek? Proč se tak málo používá termín lidská práva v kontextu s dětmi, jejichž rodiče si nemohou dovolit zaplatit jim obědy ve školních jídelnách? Navíc neprošel pozměnovací návrh, který uváděl, že ‘odsuzuje skutečnost, že hospodářská krize a úsporná opatření prováděná za účelem jejího řešení vážně poškodila základní sociální, občanská a pracovní práva, mimo jiné i právo na přístup k základním potřebám, jako jsou vzdělávání, bydlení, zdravotní péče a sociální zabezpečení, a rovněž měla v některých členských státech negativní dopad na celkový zdravotní stav obyvatelstva; vyzývá proto orgány EU a členské státy, aby prováděly ex-ante posouzení dopadu na základní lidská práva u všech politik a aby zaručily, že budou k dispozici dostatečné zdroje pro zajištění dodržování základních práv, a zajistily nezbytnou minimální úroveň občanských hospodářských, kulturních a sociálních práv, se zvláštním důrazem na nejzranitelnější a sociálně znevýhodněné skupiny’.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Az Európai Parlament által elfogadott alapvető jogok helyzetéről szóló éves jelentés nemzeti és nyelvi kisebbségeket érintő része, eltérően az előző évektől, kifejezetten erős lett. A Fidesz–KDNP delegációja ezért, a néppárti ajánlást követve, támogatta e jogi relevanciával nem bíró politikai határozatot. Ugyanakkor számos ponton, így a tagállami hatáskörbe tartozó kérdésekben, a szöveg ellen szavazott. Kiemelt fontosságú, hogy a szövegbe bekerült az utóbbi évek legjobb kisebbségvédelmi jelentésére, az Európa Tanács Kalmár-jelentésére való utalás, valamint a felhívás, hogy ez az uniós jog részévé váljon.
                  

                     A nemzeti kisebbségekhez tartózó személyek jogai emberi és alapvető jogoknak minősülnek, melyeket az Uniónak az Európai Unióról Szóló Szerződés értelmében tiszteletben kell tartania. Ezért joggal várható el az európai döntéshozóktól, elsősorban az Európai Bizottságtól, hogy amennyiben az alapjogok részeként tekintenek a hagyományos nemzeti kisebbségek jogaira, úgy hasonló figyelmet szenteljenek ezen jogsértéseknek is, s ugyanolyan módon ítéljék el ezeket.
                  

Elisabeth Köstinger (PPE),
schriftlich. – Grundsätzlich unterstütze ich den Bericht zur Lage der Grundrechte der EU. Leider finden sich im Text Punkte, die ich so nicht mittragen kann.
                  

                     Forderungen im Bereich des Familienrechts greifen in das Prinzip der Subsidiarität ein und können so von mir nicht mitunterstützt werden. Ich spreche mich auch deutlich gegen ein Menschenrecht auf Abtreibung aus. Für mich steht der Schutz des ungeborenen Lebens im Vordergrund. Aus diesem Grund habe ich mich bei der Schlussabstimmung enthalten.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour as many of the amendments of the GUE/NGL group have been included in this report on the situation of fundamental rights in the European Union and it includes many positive elements, which I strongly support, such as the possibility of setting up a whistleblower protection scheme or the urgent call for an effective anti-corruption strategy.

Cécile Kashetu Kyenge (S&D),
per iscritto. – La relazione annuale del Parlamento sui diritti fondamentali nell'UE 2015 affronta le sfide chiave nel settore dei diritti umani e quest'anno in particolare nei settori della migrazione, della protezione dei minori e dell'incitamento all'odio.
                  

                     Con questa relazione abbiamo affermato la necessità per gli Stati membri di intensificare gli sforzi per promuovere i valori europei, la tolleranza e il senso della comunità senza alcuna stigmatizzazione delle minoranze. Abbiamo invitato gli Stati membri ad astenersi dall'istigare tra i loro cittadini paura e odio nei confronti dei migranti e dei richiedenti asilo per ottenere vantaggi politici, e a realizzare invece campagne positive volte a favorire un migliore approccio dei cittadini all'integrazione.
                  

                     Preoccupati per i crescenti livelli di incitamento all'odio da parte di alcuni partiti politici, media e istituzioni, abbiamo inoltre invitato l'Unione europea a fungere da esempio nella lotta contro l'incitamento all'odio all'interno delle sue istituzioni. Mi felicito che il Parlamento abbia già integrato questa raccomandazione riformando le sue regole di procedura.
                  

                     Questi sono temi che mi stanno molto a cuore e per cui mi sono battuta a lungo ed è per questo che ho accolto favorevolmente questa relazione e l'ho sostenuta in Aula.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – The Charter of Fundamental Rights of the EU contains fundamental rights and freedoms that are protected in the EU such as dignity, freedom, democracy, equality, rule of law, human rights and minority rights. Despite the fact that the Charter of Fundamental Rights has become a fully-fledged component of the EU treaties and the national legislation of the Member States, fundamental rights violations do occur in the EU and its Member States. Unfortunately, nowadays in the EU there is increasing racism, homophobia and xenophobia in the forms of Afrophobia, anti-Gypsyism, anti-Semitism, Islamophobia and anti-migrant sentiment. Furthermore, there is a growing presence of hate speech on the internet, from within certain institutions, political parties and media. Last but not least, in some Member States EU citizens have been disfranchised of their citizen/national voting rights in EU and national elections when they exercise their fundamental right to use a minority language in an election campaign. Therefore, I take the view that further efforts should be made towards a consistent and uniform implementation of the Charter of Fundamental Rights, including through awareness-raising measures among practitioners and the general public, in order to guarantee that the rule of law and fundamental rights of European citizens are respected and promoted.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — L'Unione europea è stata fondata su principi di libertà, uguaglianza e democrazia, sullo Stato diritto e la protezione dei diritti umani. Nonostante la Carta dei diritti fondamentali sia stata integrata nei trattati dell'UE, vi sono tuttora alcune situazioni di violazione di diritti in alcuni Stati membri. Il Parlamento urge che vegano presi provvedimenti a tutela dei diritti fondamentali e della dignità umana, dello Stato di diritto, dell'integrazione e dell'inclusione sociale, della libertà e sicurezza, dei diritti dei minori, delle minoranze, delle persone con disabilità e degli anziani, e che ci si concentri sulla lotta alla discriminazione, alla xenofobia, ai reati generati dall'odio e all'incitamento all'odio e alla violenza contro le donne. Con in mente l'obiettivo dell'UE nel formare una società più inclusa e coesa, voto a favore della relazione riguardante le situazione dei diritti fondamentali nell'Unione europea nel 2015.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport sur la situation des droits fondamentaux dans l'Union européenne en 2015. Comme chaque année, il y a plusieurs passages qui témoignent d'un immigrationnisme poussé à l'extrême. Il encourage notamment les États membres ‘à allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales et sûres’ pour les migrants. Le texte s'attaque aussi à la liberté d'expression. Il s'inquiète de ‘la présence de plus en plus importante de discours haineux sur l'internet; recommande que États membres mettent en place une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne; salue la présentation par la Commission d'un code de conduite sur la lutte contre les discours haineux illégaux en ligne et invite à adhérer aux efforts actuels et continus visant à renforcer la coopération avec le secteur privé et la société civile’. Je n'ai aucune affinité pour les discours de haine, mais je dénonce l'utilisation de cette expression pour criminaliser tout propos critique sur l'immigration de masse.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Comme chaque année, ce texte est truffé de passages immigrationnistes à l'extrême. Il encourage notamment les États à ‘allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrées légales et sûres’. Il pousse également les États membres à mettre en place ‘une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne’. Soit un encouragement direct à la délation, ce que je condamne évidemment.
                  

                     Je ne pouvais que voter contre ce rapport annuel.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque considero que hace un buen retrato del grave deterioro de los derechos fundamentales, tanto individuales como sociales (si bien el ponente intentó censurar las referencias a estos últimos antes de votar en plenario). Considero, sin embargo, que no basta con un buen diagnóstico: la Unión deberá revertir sus políticas migratorias, económicas y sociales si quiere poner freno a esta difícil situación.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La Unión tiene un compromiso determinante con el respeto y promoción de los derechos fundamentales. Así, entre otras, el respeto de éstos es una de las condiciones para adherirse a la Unión. Además, la Unión, en su acción exterior, ha de basarse en la promoción de la dignidad y el resto de derechos fundamentales.
                  

                     Este informe aborda una serie de cuestiones actuales relacionadas con los derechos fundamentales en el seno de la Unión. Por ejemplo, presta atención a los refugiados con necesidades especiales y con niños, e incluye una serie de medidas que persiguen proteger a los niños del tráfico de personas y otras clases de abusos. El informe no obvia el aumento de los discursos de incitación al odio en los últimos tiempos y frente a los cuales la Unión debería dar un ejemplo al resto del mundo combatiéndolos de manera real y eficaz.
                  

                     Mi voto es favorable porque el texto contribuirá, sin duda, a la protección de los derechos de los más desfavorecidos.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Der Nagy-Bericht zur Situation der fundamentalen Rechte in der Europäischen Union 2015 spricht eine Vielzahl von Themen an. Darunter finden wir positive Ansätze, wie beispielsweise den Einsatz gegen die Genitalverstümmelung von Frauen oder gegen Menschenschmuggel.
                  

                     Leider geht der Bericht in einigen Fragen weit über das hinaus, was man als fundamentale Rechte einstufen sollte. Er legt ein unverhältnismäßig großes Gewicht auf sexuelle Rechte und deren behauptete Verletzung und zeichnet ein nach meinem Dafürhalten zu negatives Bild von der Gleichberechtigung von Mann und Frau in der Europäischen Union.
                  

                     Aus diesem Grund habe ich mich bei der Abstimmung über den Bericht der Stimme enthalten.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. — Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s výzvou, aby členské státy uzákonily registrovaná partnerství nebo manželství pro osoby skupiny ‘LGBTI’. Legislativa manželství je věcí jednotlivých členských států a EU by neměla členské státy tlačit do tohoto druhu legislativy.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Europska je unija danas suočena s brojnim izazovima po pitanju zaštite temeljnih prava, a najviše u područjima migracija, integracije i socijalne uključenosti, trgovine ljudima, borbe s diskriminacijama, zločinima i govorima mržnje, nasilja nad ženama, zaštite djece, prava manjina i slično.
                  

                     Iako smatram da je nasilje nad ženama kršenje njihovih temeljnih prava i da se trebamo svi zajedno boriti protiv toga, glasala sam suzdržano s obzirom na rodnu ideologiju koja je navedena u ovom izvješću. Potpuno je neprimjereno u izvješću o jačanju ravnopravnosti i promociji prava žena uvoditi i pitanja rodne ideologije.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Eiropas Savienība redz tālu aiz savām robežām, bet bieži vien neredz to, kas notiek mājās. Kādi iemesli ir šai tuvredzībai? Manuprāt, tādi ir divi: nespēja redzēt un nevēlēšanas redzēt. Ar nespēju redzēt ES sastapās šogad, kad izradījās, ka nav ES institūcijas, kas varētu neatkarīgi un profesionāli konstatēt problēmas Ungārijā un Polijā. Pirms kandidātvalstu iestāšanās ES tām bija jāatbilst Kopenhāgenas kritērijiem. Kad valsts jau ir iestājusies ES, tad izradās, ka neviens vairs neskatās, vai šī valsts turpina atbilst šiem kritērijiem.
                  

                     ES līgumos ir rakstīts, ka dalībvalstis apvieno kopīgas vērtības, tai skaitā cilvēktiesības. Ja mēs pat neinteresējāmies, kas notiek ES, tas nozīmē, ka mēs liekuļojam un cilvēktiesības nav mūsu kopīgās vērtības. Latvijā liela daļa iedzīvotāju dzīvo ar savādu statusu — bijušie PSRS pilsoņi, un viņi jau gadsimta ceturtdaļu nevar balsot ne parlamenta, ne Eiropas Parlamenta, ne vietējās vēlēšanās. Ja šāda situācija rastos valstī, kas nav ES dalībvalsts, Eiropas Parlaments noteikti pieņemtu kādu nosodošu rezolūciju. Tādēļ, ka tā ir ES dalībvalsts, iestājas klusums. Jo ES ir izveidojies nerakstīts likums: tu neredzēsi manas problēmas, bet es neredzēšu tavējās, bet savu principialitāti rādīsim ārlietās. Šis apburtais loks ir jāpārrauj. Pagaidām nerunāsim par darbībām, bet trenēsimies vismaz pamanīt problēmas.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – EÚ sa vo svojich základných dokumentoch hlási k hodnotám úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovaniu ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Podporil som predloženú správu, ktorá hodnotí vykonávanie základných práv v jednotlivých oblastiach a politikách. Správa musí byť podkladom pre ďalšiu činnosť zákonodarných a výkonných orgánov Únie a členských krajín, ako aj organizácií zaoberajúcich sa základnými právami s cieľom prijať účinné opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov vrátane potrebnej revízie právnych noriem.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την κατάσταση των θεμελιωδών δικαιωμάτων στην Ευρωπαϊκή Ένωση το 2015, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 12/12/2016, καθώς και διότι δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte. Ce texte, sur la situation des droits fondamentaux dans l'UE, s'éloigne très nettement de notre ligne politique en étant particulièrement immigrationniste. Il souhaite notamment ‘allouer des ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales et sûres’ pour les migrants (§25), ce à quoi nous nous opposons.
                  

                     Par ailleurs, il semble porter plusieurs atteintes à la liberté d'expression en souhaitant par exemple lutter contre ‘la présence de plus en plus importante de discours haineux sur l'internet’ en mettant en place ‘une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne’. Nous critiquons, bien entendu, le discours haineux en ligne mais ce dernier fait partie de la liberté d'expression, droit fondamental de l'homme.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione del Parlamento europeo sulla situazione dei diritti fondamentali nell'Unione europea nel 2015 rappresenta l'impegno costante del Parlamento europeo per la tutela dei diritti fondamentali e della dignità umana ma anche la ferma volontà, da parte dell'Unione europea, di tutelare questi diritti nelle proprie relazioni esterne. Infine, la proposta tocca argomenti importanti e delicati, incentivando confronto e discussione riguardo allo Stato di diritto, i processi migratori e la situazione delle donne. Al fine di portare avanti tali cause e valori fondamentali, ho accolto la proposta con voto positivo.
                  

Jiří Maštálka (GUE/NGL),
písemně. – Dnes jsme se zabývali zprávou, která hodnotí stav lidských práv v EU za rok 2015. V podstatě celý její obsah nějak souvisí s tématem migrace a uprchlíků. Ve zprávě je podrobně rozebírán odsouzeníhodný fenomén obchodování s lidmi, voláme po nutnosti zajistit migrantům přístup ke kvalitní lékařské péči, jejich integraci a sociálním začleňování, zlepšení azylového řízení a zajištění ochrany zejména žen a dívek před jakoukoli formou násilí. Slučování rodin je samozřejmě další z nutností. Nicméně tam zcela postrádám úvahu nad příčinou masové migrace a návrhy na její dlouhodobé řešení, kterým zajisté není výzvy členským státům k podpoře pozitivně laděných kampaní vysvětlujících nutnost integrace příchozích uprchlíků. Proto jsem se při konečném hlasování zdržel.
                  

Marisa Matias (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório versa sobre os direitos fundamentais na UE, os quais devem ser entendidos como direitos inerentes a todos os seres humanos, válidos para todos os povos e em todos os tempos.
                  

                     Sendo assim, constituem direitos invioláveis, intemporais e universais, pelo que devem ser sempre protegidos e respeitados.
                  

                     Ainda que este relatório não abarque todas as situações que deveriam ser tomadas em linha de conta, propõe uma série de medidas positivas de proteção e salvaguarda dos direitos fundamentais na UE, designadamente nas situações de migração/asilo, igualdade de género e violência contra as mulheres, corrupção, discriminação com base na orientação sexual, etc.
                  

                     Votei a favor.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Apoyo el informe por el que el Parlamento Europeo pedirá atajar la incitación al odio contra migrantes y refugiados. Los países de la Unión deben abstener de incitar entre sus ciudadanos el miedo y el odio contra los migrantes y los solicitantes de asilo para obtener réditos políticos.
                  

                     El informe resume a la perfección las principales preocupaciones sobre los derechos fundamentales en la Unión en 2015, centradas en la migración, la protección de los niños e internet, así como el derecho a la libre circulación y el acceso al aborto en caso de riesgo vital.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Τάσσομαι υπέρ της πρότασης ψηφίσματος σχετικά με την κατάσταση των θεμελιωδών δικαιωμάτων στην ΕΕ 2015, γιατί τα θεμελιώδη δικαιώματα είναι οικουμενικά και αδιαίρετα και επιβάλλεται να διασφαλιστεί η εφαρμογή των αρχών που απορρέουν από το άρθρο 2 του Χάρτη των Θεμελιωδών Δικαιωμάτων τόσο στην ευρωπαϊκή όσο και στην εθνική νομοθεσία. Τα θεσμικά όργανα της ΕΕ καλούνται να διασφαλίσουν υψηλό επίπεδο προστασίας των δικαιωμάτων αυτών στις εξωτερικές σχέσεις. Τέλος, υπερψηφίζω την πρόταση ψηφίσματος, γιατί η ελευθερία έκφρασης, πληροφόρησης και μέσων ενημέρωσης είναι θεμελιώδης και απαράβατη για τη διασφάλιση της δημοκρατίας και του κράτους δικαίου.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Den Bericht über die Lage der Grundrechte in der Europäischen Union 2015 konnte ich nicht mittragen, da vor allem die Migrations- und Flüchtlingskrise in einem positivem Licht dargestellt wird und mehr Rechte für Migranten und Flüchtlinge verlangt werden.
                  

                     Zudem fordert der Berichterstatter die Schaffung von legalen Einreisemöglichkeiten und mehr Toleranz in interkultureller und interreligiöser Hinsicht.
                  

                     Weitere negative Aspekte des Berichts waren zum einen die Forderung der rechtmäßigen Anerkennung von Geschlechtsumwandlungen auf Unionsebene und das Verbot von medizinischen Untersuchungen an intersexuellen Kindern, und zum anderen, dass man in Schulen ein besonderes Augenmerk auf Homophobie im Sport und junge LGBTI-Personen legen sollte.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. Pranešime aptariamos socialinio, teisinio, politinio, ekonominio pobūdžio problemos, su kuriomis susiduria pažeidžiamiausios visuomenės grupės ES šalyse.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Chaque année, le Parlement dresse un bilan sur le respect des droits fondamentaux dans l'Union européenne. Le rapport contient des éléments positifs sur les droits des réfugiés et migrants et leur inclusion sociale, la protection des lanceurs d'alerte, l'évaluation des mesures terroristes et de l'État d'urgence. Il condamne la surveillance de masse et soutient le droit d'oubli, au contrôle et accès à ses données personnelles. Il défend même les droits LGBTI, en particulier des transgenres et le mariage pour tous. Et ce, alors même que le rapporteur est de droite. Ceci étant dit, le rapport ne parle à aucun moment de l'impact des politiques d'austérité sur ces droits fondamentaux. C'est tout juste s'il admet que la lutte de l'Union contre la pauvreté n'a pas atteint ses objectifs. Rien non plus sur les droits environnementaux, quand la Commission européenne n'a de cesse de nous polluer avec ses OGM et ses produits chimiques, aidés par les grands lobbies de Bruxelles. Ici aussi, corruption et pantouflages ne seront pas visés. Dans ces conditions, je m'abstiens.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce rapport annuel ne diffère pas des précédents. Il fait la part belle à la politique immigrationniste voulue par l'Europe au détriment des États membres en encourageant ces derniers à allouer des ressources suffisantes pour la création de voies d'entrées légales et sûres pour les migrants.
                  

                     La régression de la liberté d'expression fait aussi partie des recommandations de ce rapport qui demande aux États membres de mettre en place un système de dénonciation par les citoyens des discours haineux sur internet et salue la présentation par la Commission européenne d'un code de conduite sur la lutte contre les discours haineux illégaux en ligne.
                  

                     Considérant que seuls les États membres doivent gérer, de manière souveraine, les politiques migratoires et considérant que la lutte contre certains discours n'est qu'une énième tentative de museler ceux qui s'opposent à la folle politique immigrationniste de l'UE, je me suis opposée à ce rapport.
                  

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — Je salue l'adoption par le Parlement européen de ce rapport sur la situation des droits fondamentaux au sein de l'Union européenne au cours de l'année 2015. En dépit du fait que nos valeurs soient inscrites dans la Charte et à l'article 2 du Traité, le continent européen n'est pas à l'abri de violations flagrantes des droits de l'homme. Chaque année, le Parlement européen en fait le constat et le rapport de cette année ne fait pas figure d'exception. La montée des extrêmes fait peser un péril grave sur nos démocraties et les dérives observées dans certains États membres poussent l'Union à agir afin que les traités soient respectés par tous et en tout temps. Je rappelle à cet égard la nécessité de procéder à une surveillance continue et objective du respect par tous les États membres des valeurs qui fondent la construction européenne. Concernant le texte soumis aux voix, j'ai choisi de suivre mon groupe en rejetant la plupart des amendements proposés en plénière afin de ne pas risquer de perdre la majorité confortable obtenue en commission parlementaire et de pouvoir envoyer un signal fort venant du Parlement européen.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which urges to continue fighting for the principles of decency and equality and will not accept any form of discrimination against any of our citizens. However, I have never supported any references to abortion and women's sexual and reproductive health and rights, which, in my opinion, are strictly a competence of the Member States.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság az alapvető jogok Európai Unión belüli helyzetéről szóló állásfoglalás-tervezete rendkívül alapos: számba veszi a nők, a gyermekek, a kisebbségek, a fogyatékossággal élő személyek, az időskorúak, a romák, az LMBTI-személyek jogainak érvényesülését. Kitér néhány, az emberi jogok érvényesülése szempontjából különösen jelentős és aktuális kérdésre, így a migráció, integráció és társadalmi befogadás, az emberkereskedelem, illetve a megkülönböztetés, az idegengyűlölet, a gyűlölet-bűncselekmények és a gyűlöletbeszéd problémakörére. A migrációt illetően különösen fontosnak tartom, hogy a tervezet
                  






a)


kimondja, hogy a migránsok és menekültek alapvető jogait számos esetben megsértik az Európai Unió külső határainál és felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a határőrizeti fellépések és a menekültügyi eljárások során tartsák tiszteletben a nemzetközi és az uniós jogot, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartáját;










b)


fölhív olyan fogadási feltételek biztosítására, amelyek nem fosztják meg az embereket a méltó életszínvonalhoz és a fizikai és szellemi egészséghez való alapvető joguktól, illetve amelyek összhangban állnak a meglévő alapvető jogi és menekültügyi jogszabályokkal;










c)


fölkéri a tagállamokat, tartózkodjanak attól, hogy politikai előnyszerzés céljából félelmet és gyűlöletet keltsenek polgáraik körében a migránsokkal és menedékkérőkkel szemben.





                     Az állásfoglalás-tervezet elfogadását támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Ce rapport annuel ne contient pas moins de 138 paragraphes. Comme chaque année, il y a plusieurs passages qui témoignent d'un immigrationnisme poussé à l'extrême. Il encourage notamment les États membres ‘à allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales et sûres’ pour les migrants (§25). Le texte s'attaque aussi à la liberté d'expression. Il s'inquiète de ‘la présence de plus en plus importante de discours haineux sur l'internet; recommande que États membres mettent en place une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne; salue la présentation par la Commission d'un code de conduite sur la lutte contre les discours haineux illégaux en ligne et invite à adhérer aux efforts actuels et continus visant à renforcer la coopération avec le secteur privé et la société civile’ (§57). Vote défavorable.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport annuel ne contient pas moins de 138 paragraphes. Comme chaque année, il y a plusieurs passages qui témoignent d'un immigrationnisme poussé à l'extrême. Il encourage notamment les États membres ‘à allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales et sûres’ pour les migrants (§25).
                  

                     Le texte s'attaque aussi à la liberté d'expression. Il s'inquiète de ‘la présence de plus en plus importante de discours haineux sur l'internet; recommande que les États membres mettent en place une procédure simple permettant aux citoyens de signaler la présence de contenus à caractère haineux en ligne; salue la présentation par la Commission d'un code de conduite sur la lutte contre les discours haineux illégaux en ligne et invite à adhérer aux efforts actuels et continus visant à renforcer la coopération avec le secteur privé et la société civile’ (§57).
                  

                     Ce texte est donc absolument inacceptable.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report, which identifies key areas of concern in relation to the situation of fundamental rights. Against the backdrop of significant increases in hate crime, it is essential that efforts are made at EU, national and local level to counter extremism and promote respect for diversity. It is important that Member States work together and uphold solidarity by tackling areas of common interest to strengthen democracy and fundamental rights across the EU.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre cette résolution sur la situation des droits fondamentaux dans l'Union européenne en 2015. En effet, le texte entretient la confusion entre migrants et réfugiés. Il participe ainsi à l'appel d'air à l'immigration illégale déjà lancé par la Commission européenne avec sa politique irresponsable de quotas de migrants. Ce texte fortement déséquilibré considère que ‘l'immigration fait partie du présent et de l'avenir de l'Union européenne’ ou encore ‘constitue une chance sur le plan démographique’. Je ne peux le cautionner.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The Charter of Fundamental Rights of the EU was proclaimed in 2000 and became legally binding on the EU with the entry into force of the Treaty of Lisbon in December 2009. I have voted for this report that enshrines certain political, social and economic rights for EU citizens and residents in EU law.

Момчил Неков (S&D),
в писмена форма. – Подкрепих доклада на г-н Над, тъй като Европейският съюз е общност, основаваща се на ценности като зачитане на човешкото достойнство, свобода, демокрация, равенство и принципите на правовата държава. Считам, че държавите членки трябва да предприемат по-сериозни мерки относно нарушенията на основните права, констатирани от доклади на Европейската комисия, Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA), Съвета на Европа и неправителствените организации.
                  

                     Смятам, че възпитаването на ценности като мир, равенство, справедливост и зачитане на правата на човека сред подрастващите ще засили ангажираността им към въпросите, свързани с ЕС, позволявайки им да изразяват по-често позициите си по демократичен път. Основните права са универсални, неделими и винаги се допълват. Ето защо не само европейските институции, но и всички участници на национално ниво трябва да увеличат усилията си, за да ги защитят.
                  

                     Подкрепям приемането на необходимите мерки за присъединяване на Европейския съюз към Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи (ЕКПЧ) спрямо становище 2/13 на Съда на ЕС, тъй като това ще повиши защитата на правата на човека и основните свободи на гражданите на ЕС.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, care oferă de fapt o analiză succintă a stării Uniunii în ceea ce privește situația respectării drepturilor și a libertăților fundamentale ale omului, deoarece consider că actualele dezbateri și evoluții sociale nu trebuie să ne facă să uităm faptul că suntem o comunitate întemeiată pe valorile respectului pentru demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept. În acest sens, raportul de astăzi reamintește cât este de important ca statele membre să respecte aceste valori în demersurile lor pe plan intern sau extern. De asemenea, consider oportună propunerea raportului ca UE, prin statele sale membre, să ratifice Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de persoane, dar și cea potrivit căreia promovarea și susținerea prin educație a unor programe împotriva rasismului și a discriminării trebuie să fie una dintre prioritățile noastre.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich gegen diesen Bericht ausgesprochen, da vor allem die Migrations- und Flüchtlingskrise in einem positiven Licht dargestellt wird und mehr Rechte für Migranten und Flüchtlinge verlangt werden.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Raport keskendub põhiõiguste olukorrale 2015. aastal, hõlmates kõikvõimalikke valdkondi, mh ränne, inimkaubandus, naiste õigused, lapsed, LGTB ja ka digitaalsed õigused.
                  

Maite Pagazaurtundúa Ruiz (ALDE),
por escrito. – Los países de la Unión deben abstenerse de incitar entre sus ciudadanos el miedo y el odio contra los migrantes y los solicitantes de asilo para obtener y mantener el poder. Es horrible despojar de toda dignidad a seres humanos, con comportamientos tóxicos que recuerdan a las épocas históricas más oscuras.
                  

                     La humillación aumenta a ritmo alarmante en algunas instituciones, partidos políticos y medios de comunicación, alimentan las hogueras del fanatismo y el extremismo. Asumir nuestra responsabilidad está en la negligencia de casi todos los países de Europa a la hora de actuar Europa. Cuando han dejado diluir la solidaridad entre iguales, dando la espalda a un drama humano que ha costado miles de vidas, y que la Historia con el tiempo juzgará duramente. Seres humanos, niños y adultos, mujeres y hombres, merecen nuestro firme rechazo al extremismo violento. Y esto se combate con educación y cultura.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – H ανθρώπινη αξιοπρέπεια, η ελευθερία, η δημοκρατία, η ισότητα, το κράτος δικαίου, και ο σεβασμός των ανθρώπινων δικαιωμάτων, συμπεριλαμβανομένων των δικαιωμάτων των προσώπων που ανήκουν σε μειονότητες, είναι οι αξίες στις οποίες η ΕΕ είναι θεμελιωμένη. Ωστόσο, ο ρατσισμός, οι διακρίσεις, ο εξτρεμισμός και η μισαλλοδοξία αποτελούν σήμερα μεγάλη πρόκληση για την Ευρωπαϊκή Ένωση. Οι σημερινές πολύπλοκες κρίσεις και οι εκτεταμένες παραβιάσεις και καταπατήσεις των ανθρωπίνων δικαιωμάτων και των θεμελιωδών ελευθεριών επιβάλλουν ολοένα πιο αποφασιστικές προσπάθειες από την ΕΕ. Υπερψήφισα την έκθεση, η οποία θέτει τα κύρια θέματα στα οποία πρέπει να δοθεί έμφαση και τα οποία, μεταξύ άλλων, είναι: καταπολέμηση των δικτύων εμπορίας ανθρώπων και των διακινητών, καταπολέμηση των διακρίσεων και των προκαταλήψεων έναντι της θρησκείας ή των πεποιθήσεων, της ηλικίας, της αναπηρίας, του γενετήσιου προσανατολισμού ή της ταυτότητας φύλου, καταπολέμηση της βίας κατά των γυναικών, ελευθερία των μέσων ενημέρωσης, επικοινωνίας και πληροφόρησης, αντιμετώπιση των παραβιάσεων των θεμελιωδών δικαιωμάτων μεταναστών και προσφύγων στα εξωτερικά σύνορα της ΕΕ και κοινωνική ένταξη και ενσωμάτωση στην κοινωνία υποδοχής όσων εξ αυτών απολαύουν διεθνούς προστασίας, καταπολέμηση παιδικής φτώχειας.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI),
γραπτώς. — Η έκθεση συνιστά προκλητική υποκρισία. Η ΕΕ χρησιμοποιεί επιλεκτικά την προστασία των ανθρώπινων δικαιωμάτων σαν πρόσχημα για να δικαιολογήσει την αντιλαϊκή πολιτική της και των αστικών κυβερνήσεων των κρατών μελών της και να νομιμοποιήσει τις ιμπεριαλιστικές επεμβάσεις τους σε όλο τον κόσμο, στη Συρία, στην ευρύτερη περιοχή της Ν. Μεσογείου και της Β. Αφρικής, όπου ΕΕ-ΗΠΑ-ΝΑΤΟ ανταγωνίζονται με άλλες ιμπεριαλιστικές δυνάμεις για τον έλεγχο των πλουτοπαραγωγικών πηγών, των δρόμων μεταφοράς ενέργειας, για την εκμετάλλευση των λαών. Με το βολικό πρόσχημα της ‘καταπολέμησης της τρομοκρατίας’ χρησιμοποιούν σκόπιμα τον όρο ‘ριζοσπαστικοποίηση’ διαστρεβλωμένα, για να δυσφημίσουν την πάλη του εργαζόμενου λαού ενάντια στο καπιταλιστικό σύστημα. Επιβάλλουν αντικομμουνιστικούς νόμους, διώξεις ΚΚ και της κομμουνιστικής ιδεολογίας σε μια σειρά χώρες της ΕΕ, την ίδια στιγμή που απονέμουν τιμές και στηρίζουν τις πιο αντιδραστικές δυνάμεις, πολιτικούς απόγονους των ναζί, ενάντια στους λαούς, όπως στην Ουκρανία. Αποσκοπούν στον περιορισμό των λαϊκών ελευθεριών, τη στοχοποίηση του εργατικού-λαϊκού κινήματος και τον εκφοβισμό. Οι πολιτικοί εκπρόσωποι των μονοπωλίων προκαλούν τους λαούς, παριστάνοντας τον ‘προστάτη’ των ανθρωπίνων δικαιωμάτων, ενώ πρωτοστατούν στο τσάκισμα των λαϊκών ελευθεριών, την κατάπνιξη των συνδικαλιστικών ελευθεριών, τη γιγάντωση των μηχανισμών καταστολής, την κατεδάφιση των εργατικών δικαιωμάτων, την εξάπλωση της φτώχειας, της ανέχειας και της εξαθλίωσης.
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta del collega perché ritengo abbia egregiamente ricostruito il quadro dei diritti fondamentali dell'Unione europea nel 2015. Quest'ultimo anno è stato particolarmente difficile per quanto riguarda il rispetto dei diritti fondamentali a causa della radicalizzazione della violenza anche di stampo terroristico, della xenofobia, delle forme di discriminazione che si traducono nella retorica dell'incitamento all'odio.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — The protection of the fundamental rights of people is at the core of European values, together with solidarity and non-discrimination. I voted in favour of this report as I believe we must address the increasing challenges ahead of us with regard to tackling issues such as hate crime, hate speech, freedom and security, violence against women, minorities, or children, as well as protection against violation of digital rights. By granting the integrity of the fundamental rights of all EU citizens I believe we will be a step further and we will ease the discontent about Europe.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Ovo izvješće o stanju temeljnih prava u EU-u u 2015. me zabrinjava jer nije u skladu s Poveljom EU-a o temeljnim pravima. Izvješće u mnogočemu izlazi izvan okvira Povelje što ne mogu podržati jer se širenjem djelokruga odvraća pažnja s bitnog.
                  

                     Kršenja temeljnih prava ne smijemo olako shvaćati. Ljudsko dostojanstvo i integritet su nepovredivi. Stoga u tom smislu pozdravljam osudu komercijalnog surogatstva u članku 82., no smatram kako je potrebno osuditi i zabraniti sve oblike surogat majčinstva, ne samo ono komercijalno jer je vidljivo iz praksi zemalja koje su dozvolile altruistično surogatstvo da ono otvara put komercijalizaciji, a na kraju krajeva ova praksa se nikako ne može smatrati u potpunosti altruističnom, već ju je potrebno kategorizirati kao trgovinu ljudima.
                  

                     Žalosti me da je ovo izvješće veoma ideološki obojeno, a posebno u segmentima dječjih prava. Smatram kako je nedopustivo u kontekstu dječjih prava govoriti o rodnoj ideologiji i na taj način zatirati spolne razlike od najranije dobi i otvarati prostor da se djecom manipulira. Ovo se protivi i Konvenciji o pravima djeteta. Ako govorimo o temeljnim pravima, smatram da moramo slijediti smjernice Povelje EU-a o temeljnim pravima, koja bi trebala biti ishodište za ovo izvješće, međutim tome nije tako.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – EU i države članice pri suočavanju s današnjim izazovima moraju promovirati europske vrijednosti i štititi sva temeljna prava u svim svojim aktivnostima. Postoji nekoliko važnih poruka u izvješću koje je važno istaknuti.
                  

                     U pogledu migranata i izbjeglica, njihova socijalna uključenost i integracija u društvu domaćinu je jako važan proces koji zahtijeva usklađene napore i izbjeglica i migranata kao i država članica. U izvješću se osuđuje nedostatak čovječnosti pokazan na europskim granicama gdje se onima koji bježe od rata i progona ne pokazuje suosjećanje već zidovi i bodljikava žica.
                  

                     Nadalje, važno je naglasiti i da odbijanje pružanja usluga u vezi sa spolnim i reproduktivnim zdravljem kojima se spašava život, uključujući pobačaj kojim se spašava život majke, predstavlja ozbiljno kršenje ljudskih prava.
                  

                     Vezano uz zaštitu LGBTI osoba, S&D se zalagao za snažnu osudu svih oblika diskriminacije i nasilja na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta.
                  

                     Nažalost i u ovom izvješću moramo ponoviti da se Romi i dalje suočavaju s netrpeljivošću i institucionalnim rasizmom te podsjećamo da je diskriminacija Roma neprihvatljiva i štetna za europsko društvo. S&D će se i dalje boriti za načelo jednakosti i neće prihvatiti nikakav oblik diskriminacije bilo koje skupine naših građana.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Assinalam-se positivamente as recomendações no campo das liberdades, dos direitos dos refugiados e migrantes, da liberdade de circulação, do direito à privacidade, do direito à informação, da não discriminação, da igualdade entre homens e mulheres, dos direitos da criança, dos direitos das pessoas com deficiência e da defesa dos direitos sociais, entre outros, que subscrevemos.
                  

                     Recomendações que, contudo, omitem as verdadeiras causas dos problemas assinalados, por um lado, e, por outro, como no caso da crise humanitária dos refugiados, suprimem a realidade degradante que a União Europeia impôs a dezenas de milhares de seres humanos.
                  

                     O reforço e o alargamento de serviços públicos, como o acesso à saúde, o acesso ao ensino, o acesso à informação, à criação e fruição da cultura, universais e de qualidade, o direito ao emprego e ao emprego com direitos, são algumas da medidas urgentes e necessárias que não têm lugar neste relatório.
                  

                     Por outro lado, prossegue a defesa do ‘primado do Estado de Direito’, como ferramenta de ingerência sobre Estados soberanos, impondo o modelo delineado nos tratados a cada país, não deixando margem para a implementação de modelos próprios de desenvolvimento, numa demonstração de que tal não é possível no colete de forças que é a UE.
                  

                     Votámos contra.
                  

Pavel Poc (S&D),
písemně. – Boj proti diskriminaci a nerovnosti Evropanů by měl představovat jeden ze základních pilířů funkce každého poslance Evropského parlamentu. Podpořil jsem zprávu o stavu základních práv v roce 2015, protože tento dokument dává Evropské komisi jasně najevo, že je potřeba představit novou agendu. Agendu, na jejímž vzniku se budou podílet všichni relevantní aktéři a zástupci práv občanů a která s ohledem na kompetence členských zemí Unie bude schopna zajistit rovné příležitosti a práva pro všechny. Je těžce představitelné, že v Evropě kupříkladu stále dochází k obchodování s lidmi a k jejich vykořisťování, tedy k nezákonným aktivitám, které jsou momentálně bohužel ještě více přiživovány prostředky nových komunikačních technologií. Podpořil jsem proto výzvu, aby Evropská unie i členské země ratifikovaly Úmluvu Rady Evropy o opatřeních proti obchodování s lidmi a aby byla podpořena práce evropských agentur na tomto poli. Členské země v současnosti zaznamenávají rostoucí trend rasismu a xenofobie. Hlasoval jsem tedy i pro ustanovení, aby byla do národních politik v co největší míře začleněna opatření na podporu rovnosti občanů. Byl bych velmi rád, kdyby členské země i jejich orgány na nižší úrovni podpořily vzdělávání o lidských právech a kulturách. Školství představuje velmi účinný prostředek předcházení rasismu a nesnášenlivosti. Je třeba ho co v největší míře využít.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Sprawozdanie w szerokim zakresie odnosi się do problemów imigracji, praw dzieci, osób niepełnosprawnych, przemytu ludzi oraz przemocy wobec kobiet. Niemniej jednak z uwagi na potraktowanie kwestii praw reprodukcyjnych, seksualnych oraz aborcji nie mogłem poprzeć sprawozdania.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour cette résolution qui passe en revue la situation des droits fondamentaux dans l'UE et aborde ses principaux défis en la matière. Elle permet de mettre en exergue un certain nombre d'atteintes récurrentes aux droits humains que l'UE doit prendre en compte. Nous devons agir pour accroître la protection des citoyens, surtout celle des enfants qui sont particulièrement vulnérables aux menaces en ligne. Nous demandons dès lors un renforcement des prérogatives et des ressources d'Europol et d'Eurojust pour lutter contre les réseaux pédophiles, ainsi que des campagnes de sensibilisation et des programmes scolaires pour enseigner aux enfants les risques potentiels liés à Internet. Nous devons continuer de nous battre au quotidien pour une Europe qui protège!
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – A União é uma comunidade assente no respeito pela dignidade humana, pela liberdade, pela democracia, pela igualdade, pelo Estado de Direito e pelos direitos humanos, incluindo os direitos das minorias.
                  

                     Em particular, a rule of law constitui a espinha dorsal da democracia liberal europeia e um dos princípios fundadores da União, decorrente das tradições constitucionais dos Estados-Membros.
                  

                     Concomitantemente, a dignidade humana - o homem como valor em si mesmo - é a base inviolável de todos os direitos fundamentais, que não deve ser sujeita a qualquer tipo de instrumentalização e que tem de ser respeitada e protegida em todas as iniciativas da UE.
                  

                     O relatório em apreço coloca a tónica certa no grau de cumprimento dos catálogos de direitos fundamentais consagrados na União Europeia, estabelecendo um enquadramento exato e satisfatório da situação relativa ao respeito pelas prerrogativas jusfundamentais, no ano transato, e no universo europeu.
                  

                     Por conseguinte, apoio o presente relatório.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs have voted against this non-legislative report. UKIP strongly supports equal rights for all genders, races and sexualities. We also support the condemnation of crimes such as violence, child abuse and human trafficking. That being said, however, we reject the attempts to politicise this report in favour of EU charters, bodies and institutions. In particular, we reject the concerns in this report of the rise of Euroscepticism across Europe.

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Senhor Presidente, temos assistido nos últimos anos a um recrudescer dos direitos fundamentais em alguns países da União. Daí que seja importante este diagnóstico, mas apenas se tal implicar medidas efetivas na tentativa de contrariar este estado de coisas, principalmente no que se relaciona com o Estado de Direito, os direitos da mulher, as pessoas LGBTI e a migração.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. Akivaizdu, kad žmogaus teisių pažeidimų apstu. Todėl mums svarbu sukurti vieningą ir visą apimančią pažeidimų registravimo sistemą. Ne mažiau svarbu aktyviai dirbti Europos Sąjungos viduje, kad minėtų pažeidimų būtų išvengta. Akivaizdu, kad balsuodamas Europos Parlamentas parodė, kad žmogaus teisių apsauga išlieka vienu svarbiausių klausimų ES.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A Carta dos Direitos Fundamentais é parte integrante dos Tratados Europeus e da legislação dos Estados-Membros (com a exceção das derrogações concedidas à Polónia, ao Reino Unido e à República Checa). Contudo, continuam a verificar-se violações dos seus princípios em 2015, como refere o presente relatório, a favor do qual votei.
                  

                     O Estado de Direito é a espinha dorsal da Democracia Europeia e um pré-requisito para a proteção dos Direitos Fundamentais, pelo que o ‘Pacto’ da União sobre estas matérias deve integrar recomendações específicas por país, a fim de facilitar o seu processo de implementação.
                  

                     A liberdade de expressão, a inclusão social dos migrantes e dos refugiados, o tráfico humano, a pobreza e a exclusão infantil, a discriminação das minorias ou as desigualdades de género são algumas das violações que o relatório identificou e para as quais a UE necessita de adotar soluções eficazes, de forma a acolher soluções conjuntas na sua prevenção e combate.
                  

                     Os Estados-Membros necessitam de garantir que os seus sistemas jurídicos cumpram as normas europeias e internacionais estabelecidas, no sentido de assegurar políticas de integração e medidas eficazes contra a incitação ao medo, ao ódio, à radicalização e a extremismos. A promoção dos valores europeus e o intercâmbio de boas práticas são igualmente fundamentais.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe dem Jahresbericht über die Lage der Grundrechte der EU im Jahr 2015 zugestimmt.
                  

                     Ausgangspunkt dafür ist, dass im Vorfeld alle Streitpunkte, den Jahresbericht betreffend, beseitigt wurden. Der Bericht skizziert die Lage der Grundrechte.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – No he podido votar a favor de este informe porque, aunque hace un buen retrato del grave deterioro de los derechos fundamentales, tanto individuales como sociales, considero que no analiza ni explicita con la suficiente profundidad las causas de éstos (políticas de austeridad que la Unión deberá revertir, también sus políticas migratorias, económicas o sociales).
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – I voted against this report as I do not believe the EU should be getting involved in Member States' civil liberty law.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this own-initiative report which is based on principles of decency and equality. It covers important questions such as those pertaining to the rule of law, migration, integration and social inclusion, freedom and security, trafficking in human beings, combating discrimination, xenophobia, hate crime and hate speech, women's rights and violence against women, children, rights of minorities, rights of people with disabilities, Roma rights, LGBTI rights, and citizenship. It is vital to continue fighting for principles of decency and equality and not to accept any form of discrimination against any of our citizens

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – As shadow rapporteur on this report, I was eager to highlight protection of the truly vulnerable (children, disabled people and some ethnic minorities). Unfortunately a moderate report became extreme, promoting so called ‘same sex marriage’ through backdoor means (recognition of civil status documents and tackling ‘homophobia’) and abortion (as if it were a woman's right). As every doctor will show you abortion is not childcare and we need to seriously question a society which promotes sterile relationships when the crisis of our continent is too few babies being born. No European nation has a fertility rate to support a stable population. That is alarming, and must be addressed.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Europska unija utemeljena je na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, demokracije, vladavine prava i slobode.
                  

                     Unatoč fundamentalno usađenim vrijednostima u samu srž Europske unije i dalje smo svjedoci nepoštovanja temeljnih vrijednosti i čuvanja ljudskog dostojanstva. Podaci Komisije govore kako 75 milijuna ljudi postane žrtvom nekog oblika zločina i iz tih je razloga krajnje vrijeme za adekvatno i brzo djelovanje po ovom pitanju.
                  

                     Podržao sam rezoluciju Europskog parlamenta vjerujući kako ćemo doista postati tolerantno društvo omogućavajući jednaka prava za sve.
                  

                     Migracije su trenutni najveći izazov stoga je potrebno promicati međukulturnu i međuvjersku toleranciju pomoću trajnih napora i pojačanog dijaloga uključivanjem svih dionika u društvu na svim razinama vlasti kako bi se premostile razlike i smanjila netrpeljivost.
                  

                     Ljudsko dostojanstvo nepovrediva je osnova svih temeljnih prava, ono se mora zaštititi i poštovati.
                  

                     Građanskim obrazovanjem i međukulturnim dijalogom poboljšava se razumijevanje građana o važnosti društvenog i političkog sudjelovanja, dok se obrazovanjem o ljudskim pravima podiže njihova razina osviještenosti o vlastitim pravima te ih se podučava kako poštovati prava drugih osoba.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – EÚ je spoločenstvo založené na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Myslím si, že uplynulý rok závažne otestoval všetky tieto hodnoty a schopnosť medzinárodného systému reagovať na situácie v oblasti dodržiavania základných ľudských práv. Aj keď EÚ a jej členské štáty v roku 2015 dosiahli v oblasti základných práv určitý pokrok, chcem poukázať na to, že v niektorých oblastiach základných práv sme ako EÚ zlyhali. Svedčí o tom nielen predložená správa, ale aj rôzne prieskumy a výsledky za rok 2015, z ktorých by som poukázala aspoň na niektoré. Je tu najmenej 3 771 ľudí, ktorí zomreli alebo zmizli pri pokuse o dosiahnutie bezpečného miesta v Európe, až 75 miliónov ľudí sa ročne stáva obeťou trestnej činnosti, teroristické útoky predstavovali jednu z najzávažnejších foriem porušovania základných práv a slobôd, medzi najrozšírenejšie formy porušovania základných práv patrilo obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania (70 % identifikovaných obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ sú občania EÚ). Je to len veľmi stručné pozastavenie sa nad niektorými výsledkami, ale chcem veriť, že pri hodnotení situácie v oblasti základných práv v EÚ za rok 2016 budeme môcť vysloviť väčšiu spokojnosť.
                  

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Hlasovala jsem proti zprávě o stavu základních práv v Evropské unii v roce 2015. Souhlasím s konstatováním, že ochrana lidských práv a svobod je v EU na celosvětově nejvyšší úrovni, což nelze považovat za trvalý stav, a o ochranu lidských práv a svobod je třeba každodenně usilovat. Za důležitý krok považuji přistoupení EU k Istanbulské úmluvě o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí, byť si nemyslím, že by na tomto základě měla EU navrhovat nějakou novou legislativu. Pozitivně hodnotím také skutečnost, že se zpráva věnuje problému migrace a sociálnímu začleňování a integraci migrantů, včetně problému nenávistných a xenofobních výpadů vůči uprchlíkům.
                  

                     Zpráva se mimo jiné věnuje také uznání souvislosti sexuálního a reprodukčního zdraví žen s řadou lidských práv; nemohu však souhlasit s textem těch ustanovení, dle nichž musíme stejným způsobem respektovat a chránit právo všech žen a dívek na sexuální a reprodukční zdraví a zařadit umělé přerušení těhotenství mezi životně důležité základní služby v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví. Z těchto důvodů jsem nemohla text zprávy podpořit.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Evropska unija je skupnost, ki temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, zato je vsakoletno poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji izjemno pomembno.
                  

                     Poročilo vsako leto kritično ovrednoti stanje človekovih pravic na različnih področjih, od pravic žensk, otrok, manjšin, invalidov, starejših, pravic LGBTI, pravic migrantov in beguncev, do diskriminacije na različnih področjih, pa tudi pravic, povezanih z delovanjem pravne države idr.
                  

                     V času, ko se soočamo z naraščajočo neenakostjo, revščino, še vedno visoko brezposelnostjo, širjenjem oblik prekarnega dela, nestrpnosti do manjšin, postavljanjem žic in zidov, krčenjem socialnih in delavskih pravic, so takšna poročila še pomembnejša, saj izpostavljajo, koliko dela je še pred nami. Ključno pri tem pa je, da poročilo ne pomeni zgolj mrtve črke na papirju, ampak da se njegova vsebina in še zlasti priporočila v praksi tudi upoštevajo.
                  

                     Ker sem trdno prepričan, da je dolžnost naše družbe in s tem tudi Evropske unije kot celote, da človekove pravice in dostojanstvo zagotavljamo vsem delom naše družbe, poročilo močno podpiram.
                  

Bart Staes (Verts/ALE),
schriftelijk. – Jaarlijks spreekt het EP zich uit over de naleving van de fundamentele rechten in de EU. Dit jaar werd dat samengevat in het rapport Nagy, waar ik voor heb gestemd. Het rapport stelt dat er nog veel mogelijkheden zijn om het Europese beleid inzake fundamentele rechten te verbeteren. De rapporteur probeerde zijn rapport aanvankelijk zo beperkt mogelijk te houden, om ‘moeilijke’ discussies rond migratie, veiligheid, vrouwenrechten en LGTB rechten én een Europese aanpak van die landen die rechten op dit terrein schenden te vermijden. Hij wilde zich beperken tot minder controversiële zaken als kinderrechten of het tegengaan van discriminatie op basis van leeftijd en handicap. De EVP stemde recentelijk ook tegen meer progressieve rapporten op het vlak van fundamentele rechten. De groenen hebben 68 amendementen ingediend met scherpere bewoordingen over tal van thema's, zoals migratie en asiel, sociale rechten, daklozen, discriminatie, de strijd tegen terrorisme, het gevangeniswezen, de Roma en andere minderheden. Ongeveer driekwart van die amendementen werd goedgekeurd. Hoewel we dus samen met andere politieke
                  

                     groepen het oorspronkelijk rapport verbetereden, is de goedgekeurde tekst iets minder progressief dan in voorgaande jaren omdat de EVP en de conservatieve ECR geen aanbevelingen over vrouwenrechten, sociaal-economische rechten en LGTB-rechten wilden steunen.
                  

Joachim Starbatty (ECR),
schriftlich. – Der Nagy-Bericht zur Situation der fundamentalen Rechte in der Europäischen Union 2015 spricht eine Vielzahl von Themen an. Darunter finden wir positive Ansätze, wie beispielsweise den Einsatz gegen die Genitalverstümmelung von Frauen oder gegen Menschenschmuggel.
                  

                     Leider geht der Bericht in einigen Fragen weit über das hinaus, was man als fundamentale Rechte einstufen sollte. Zu nennen sind z. B. die Forderung nach interkulturellen Lehrplänen an Schulen, die Forderung nach Einführung der Ideologie des ‘Gender mainstreaming’ in ‘allen Politikbereichen’ und der Kampf gegen ‘institutionalisierten Rassismus’ in der Schulausbildung.
                  

                     Der Nagy-Bericht verweigert jede Analyse kultureller und religiöser Hintergründe bei vielen Menschenrechtsverletzungen und weist die Verantwortung pauschal allein Männern bzw. dem institutionalisierten Rassismus der Gesellschaft zu. Wegen dieser eklatanten Mängel habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Je pozitívne, že správa upozorňuje, že korupcia a zlé nakladanie s verejnými financiami je tiež porušením základných práv občanov Európskej únie. V budúcnosti by sme sa mali na tieto fenomény zamerať viac a pracovať na celoeurópskej stratégii boja proti korupcii, ktorá výrazne prispieva k znižovaniu dôvery občanov v štát a jeho inštitúcie.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zu der Lage der Grundrechte in der Europäischen Union 2015 habe ich abgelehnt.
                  

                     Es ist nicht Sache der EU, einen Grundrechtekatalog nach zeitgenössischem Wertverständnis zu definieren und diesen in aller Welt durchzusetzen. Menschenrechte sind auf und in Traditionen gewachsen. Sie sind nicht beliebig veränderbar und entziehen sich dem manipulativen Zugriff des Gesetzgebers. Zudem ist die Veränderung von Grundrechten, die einmal bloße Abwehrrechte waren und heute auch wieder sein sollten, hin zu einer umfassenden Berechtigung schädlich. Asfa-Wossen Asserate sagt dazu:
                  

                     ‘Gelegentlich ist schon angesprochen worden, wie bedenklich es sich auf den Charakter auswirkt, wenn man sich zu irgend etwas und überhaupt eigentlich zu allem berechtigt fühlt. Das Recht ist eine der erhabensten Schöpfungen der Menschheit, wenn es ihr nicht offenbart worden ist, aber das Sich-berechtigt-Fühlen ist einer der niedrigsten Geisteszustände. Im Geheimen weiß jeder, dass er allenfalls das Recht auf einen Tritt in seinen Hintern besitzt. Dies Wissen zum Schweigen gebracht zu haben, ist sicheres Anzeichen von Vulgarität.’
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Europska komisija, the Fundamental Rights Agency (FRA), Vijeće Europe i UN-a te NVO-i u svojim izvještajima ističu da se kršenja temeljnih prava pojavljuju u Europskoj uniji i državama članicama. Povelja o temeljnim pravima je postala punopravna komponenta Ugovora, stoga ih je neophodno zaštititi.
                  

                     Europska unija je zajednica utemeljena na vrijednostima poštivanja ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i prava manjina. Dakle, EU i države članice trebaju podržavati i provoditi ove vrijednosti u svakoj aktivnosti s ciljem povećanja i održavanja međusobnog povjerenja i suzbijanja prijetnji.
                  

                     Najvažniji sigurnosni izazovi s kojima se EU trenutno suočava su borba protiv terorizma i izbjeglički val. Kako bi EU bila spremna pružiti pomoć u borbi za ljudska prava najprije mora riješiti primarna sigurnosna pitanja građana EU-a te iz tog razloga ne podržavam ovo izvješće.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015.
                  

                     Ne samo, da korupcija slabi evropsko gospodarstvo in tako znižuje blaginjo državljank in državljanov – po ocenah Evropske komisije izpred dveh let korupcija na leto povzroči za približno 120 milijard evrov škode v evropskem gospodarstvu – temveč s kršenjem zakonov in zlorabe oblasti prihaja tudi do kršitve človekovih pravic.
                  

                     Glede na to, da se zaradi same narave korupcijskih dejanj, ki so praviloma prikrite in dobro načrtovane, ljudje velikokrat ne zavedajo, da so jim kršene človekove pravice, je treba zato še toliko večjo skrb nameniti ozaveščanju ljudi, v katerih primerih so jim kršene temeljne pravice. Kot družba moramo imeti ničelno toleranco do korupcije.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση περιέχει τόσο θετικές όσο και αρνητικές αναφορές. Μερικές από τις θετικές αναφορές σχετίζονται με τους πρόσφυγες και το ισχύον πλαίσιο για το άσυλο, τη μαζική καταπάτηση των δικαιωμάτων των φυλακισμένων, τον αυξανόμενο ρατσισμό και τη ξενοφοβία. Ωστόσο στην έκθεση δεν γίνεται καμία αναφορά στις αρνητικές συνέπειες της κρίσης και των μέτρων λιτότητας που αποτρέπουν την πρόσβαση στα θεμελιώδη δικαιώματα, καθώς και την πρόσβαση στις βασικότερες ανάγκες του ανθρώπου όπως είναι η εκπαίδευση και το σύστημα υγείας. Πρόσθετα, δεν γίνεται καμία αναφορά στην ανάγκη του δικαιώματος για προστασία ενάντια στην φτώχεια και στον κοινωνικό αποκλεισμό. Στα αρνητικά της έκθεσης μπορούν να ενταχθούν επίσης οι αναφορές για άμεση ίδρυση της Ευρωπαϊκής Εισαγγελίας με ειδικές και αποκλειστικές αρμοδιότητες καθώς και η πρόταση να δοθεί εξουσία στην Κομισιόν να επιβάλλει κυρώσεις σε κράτη μέλη. Για αυτούς τους λόγους καταψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Τα θεμελιώδη δικαιώματα, η ανθρώπινη αξιοπρέπεια, το κράτος δικαίου, η ελευθερία και η ασφάλεια δεν πρέπει να αποτελούν πεδίο εφαρμογής πολιτικού καθωσπρεπισμού, πλειστηριασμού κοινωνικότητας και ανθρώπινης ευαισθησίας.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – Az Európai Parlament által elfogadott, alapvető jogok helyzetéről szóló éves jelentés nemzeti és nyelvi kisebbségeket érintő része, eltérően az előző évektől, kifejezetten erős lett. A Fidesz–KDNP delegációja ezért, a néppárti ajánlást követve, támogatta e jogi relevanciával nem bíró politikai határozatot. Ugyanakkor számos ponton, így a tagállami hatáskörbe tartozó kérdésekben, a szöveg ellen szavazott. Kiemelt fontosságú, hogy a szövegbe bekerült az utóbbi évek legjobb kisebbségvédelmi jelentésére, az Európa Tanács Kalmár-jelentésére való utalás, valamint a felhívás, hogy ez az uniós jog részévé váljon.
                  

                     A nemzeti kisebbségekhez tartózó személyek jogai emberi és alapvető jogoknak minősülnek, melyeket az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés értelmében tiszteletben kell tartania. Ezért joggal várható el az európai döntéshozóktól, elsősorban az Európai Bizottságtól, hogy amennyiben az alapjogok részeként tekintenek a hagyományos nemzeti kisebbségek jogaira, úgy hasonló figyelmet szenteljenek e jogsértéseknek is, s ugyanolyan módon ítéljék el ezeket.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását, amely átfogó és alapvetően reális képet ad az alapvető emberi jogok érvényesüléséről az Európai Unió tagállamaiban. Fontosnak tartom, hogy az összefoglalóban kellő súllyal szerepelnek a társadalom legsérülékenyebb csoportjait fenyegető jogsértések, így a nők és a gyermekek elleni erőszak, egyes kisebbségek diszkriminációja, a gyűlöletbeszéd különböző formái. A jelentés szintén jelentőségének és aktualitásának megfelelően foglalkozik az Unió és a tagállamok felelősségével a menekültválság és a migrációs hullám nyomán jelentkező új alapjogi kihívásokkal és problémákkal szemben.
                  

                     Ugyanakkor, mint olyan tagállam EP-képviselője, amelyet sajnálatos módon a tagállamok közül talán a legsúlyosabban érintenek a hatósági jogsértések – így a jogállam, a demokratikus politikai jogok lebontása, a menekültekkel való jogsértő és embertelen bánásmód, a romák és más kisebbségek folytatódó hátrányos megkülönböztetése – indokoltnak láttam volna az európai normákkal ellentétes gyakorlatok keményebb elítélését a jelentés egyes pontjain, a tagállamok konkrét felelősségét elmosó általános megfogalmazásokkal szemben.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Unia Europejska opiera się na wartościach poszanowania godności osoby ludzkiej, wolności, demokracji, równości, państwa prawnego, jak również poszanowania praw człowieka, w tym praw osób należących do mniejszości. Jakikolwiek przejaw dyskryminacji czy przemocy jest bezpośrednim pogwałceniem wszystkich tych zasad. Jednakże, mimo upływu ponad 70 lat od zakończenia II wojny światowej oraz prawie 30 lat od upadku żelaznej kurtyny, podstawowe prawa Europejczyków nadal są naruszane i łamane.
                  

                     Przedstawione sprawozdanie odnosi się do bardzo wielu problemów dotyczących obywateli Unii Europejskiej. Od ochrony godności, praworządności, wolności i bezpieczeństwa poprzez integrację i włączenie społeczne a na prawach mniejszości, dyskryminacji, przemocy wobec kobiet i mowie nienawiści kończąc. Szczególnie ta ostatnia kwestia powinna budzić nasze zaniepokojenie, bowiem mowa nienawiści nasila się wśród sił politycznych, także za pośrednictwem Internetu. Tymczasem walka z dyskryminacją, rasizmem i ksenofobią ma kluczowe znaczenie, jeśli chodzi o zapewnienie poszanowania europejskich wartości takich jak tolerancja, różnorodność i wzajemny szacunek.
                  

Claudiu Ciprian Tănăsescu (S&D),
în scris. – Uniunea Europeană este o comunitate unită în diversitate, fundamentată pe valorile respectului pentru democrație și statul de drept, demnitate umană, libertate, egalitate, drepturile omului și drepturile persoanelor din rândul minorităților. Ca atare, respectarea drepturilor fundamentale reprezintă esența construcției europene, fapt pentru care devine necesară o evaluare a situației acestora la nivelul comunității, ținând cont de dovezile privind numeroasele încălcări ale drepturilor omului în UE (așa cum arată rapoartele Comisiei Europene, Agenției pentru Drepturi Fundamentale (FRA), Consiliului Europei, ONU și diverselor ONG-uri. Situația existentă în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale în UE aduce în atenția tuturor celor interesați necesitatea fundamentării tuturor acțiunilor întreprinse de comunitate și statele membre pe principiile și valorile statului de drept și ale democrației, ale drepturilor fundamentale și ale libertăților civile. De asemenea, evaluările de impact ale tuturor propunerilor legislative trebuie să includă și aspectele legate de drepturile și libertățile fundamentale în UE. În acest context, fundamentarea, operaționalizarea și implementarea de politici solide și mecanisme ancorate în realitatea prezentului și ținând cont de pericolele viitorului, în ceea ce privește includerea și integrarea socială, accesul la educație și formare, la libertate de expresie, la securitate și protecție (a drepturilor și integrității), reprezintă cheia asigurării drepturilor fundamentale în UE.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Uniunea Europeană are la bază o serie de principii fundamentale, printre care se numără combaterea oricăror forme de discriminare și respectarea drepturilor și a libertăților de bază. Din păcate, în contextul amplificării fenomenului migrației persoanelor din afara UE, afectate de războaie și persecuții, au apărut și o serie de atitudini xenofobe față de aceste grupuri, dar și față de alte minorități de pe teritoriul statelor membre, de exemplu față de minoritatea romă.
                  

                     Instituțiile europene trebuie să promoveze în continuare incluziunea socială și integrarea migranților și refugiaților în societățile de primire, pe baza respectului pentru statul de drept, a principiilor integrării, a libertății și a securității, susținând combaterea traficului de persoane, a discriminării, a xenofobiei, a discursului de incitare la ură, a violenței împotriva femeilor și copiilor. Statele membre trebuie să aplice principiile integrării acestor grupuri și să asigure protejarea drepturilor minorităților de orice fel, a persoanelor cu dizabilități, inclusiv a minorității rome și a minorităților sexuale, prin cooperarea strânsă între autoritățile naționale, locale, școli, ONG-uri și comunitățile de refugiați.
                  

                     Documentul de față condamnă discriminările la care sunt supuse minoritățile sexuale în unele state membre și recomandă adoptarea unor măsuri adecvate protecției acestora. Susțin adoptarea acestui raport, care apară principiile decenței și ale egalității între cetățenii noștri.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – La dignité humaine est le fondement inviolable de tous les droits fondamentaux et elle ne doit faire l'objet d'aucune instrumentalisation. Elle doit être respectée et protégée dans toutes les initiatives de l'Union. Il faut sensibiliser les citoyens de l'Union à la dignité inhérente à tous les êtres humains afin de réaliser une société plus humaine et plus juste.
                  

                     Nous condamnons toutes les formes de discrimination et de violence commises au sein de l'Union à l'encontre de n'importe quel être humain, puisqu'elles constituent une violation directe de la dignité humaine.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The annual report on the situation of fundamental rights in the EU in 2015 outlines the issues and progress made in the enforcement of fundamental rights within the EU for 2015. The report covers a wide range of rights-related topics, such as, inter alia, the protection of fundamental rights and dignity, rule of law, women's rights and violence against women, and LGBT rights. I voted in favour of this report because I believe it is a crucial EU priority and necessity to follow up on the state of play of fundamental rights in the EU, and this cannot be successfully achieved without an appropriate assessment of such initiatives.

Patrizia Toia (S&D),
per iscritto. – Vorrei concentrare il mio intervento sulla situazione dei diritti umani del popolo saharawi. Come Unione europea dobbiamo chiedere che i diritti fondamentali del popolo del Sahara Occidentale, tra cui la libertà di associazione, libertà di espressione e il diritto di riunione siano rispettati. Dobbiamo inoltre esigere la liberazione di tutti i prigionieri politici saharawi e richiedere l'accesso ai territori del Sahara Occidentale per i membri del nostro Parlamento, per gli osservatori indipendenti, le ONG e la stampa.
                  

                     La missione ONU Minurso deve essere pienamente ristabilita in conformità alle pertinenti risoluzioni delle Nazioni Unite.
                  

Ivica Tolić (PPE),
napisan. – Jozsef Nagy, A8-0345/2016
                  

                     Podržavam Prijedlog rezolucije o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini. Slažem se s većinom predloženog sadržaja prijedloga rezolucije te pozdravljam podrobnu analizu fundamentalnih prava u Europskoj uniji. Pogotovo smatram da je potrebno provesti jačanje sigurnosne suradnje među državama članicama te pružiti djelotvoran odgovor EU-a na terorizam i sigurnosne prijetnje u Europskoj uniji.
                  

                     Također smatram ispravnim napore istaknute u nedavnoj donesenoj Uredbi o europskoj graničnoj i obalnoj straži za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu kojoj se predviđa mandat za pružanje potpore operacijama potrage i spašavanja uz jamčenje temeljnih prava. Pozivam i tijela kaznenog progona u Europskoj uniji da povećaju napore u pogledu borbe protiv zločinačkih mreža za trgovanje ljudima i njihovih pomagača te da intenzivnije međusobno surađuju, s posebnim naglaskom na zločine nad djecom.
                  

                     Isticanje navedenih tema u okviru prikaza stanja temeljnih prava u Europskoj uniji pokazuje postojanje institucionalne svijesti o događajima koji imaju negativne implikacije na život građana Europske unije te ističe spremnost Europskog parlamenta da se za njih pronađe jedinstveno rješenje.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Europski parlament svake godine izdaje izvješće na temu ljudskih prava u Europskoj uniji. Ovo za 2015. u sebi sadrži široki spektar tema kao što su migracije, općenito ljudska prava, seksualno zdravlje, krijumčarenje ljudi, jednakost, starija populacija, nasilje nad ženama, prava LGBT osoba itd.
                  

                     Izvješće usvojeno u odboru LIBE ove godine bitno je manje kontroverzno od onog prošlogodišnjeg i u sebi sadrži brojne pozitivne pozive na zaštitu ljudskih prava kao što su poziv na djelovanje Unije u slučajevima krijumčarenja ljudi te u tom smislu pružanje zaštite žrtvama, poziv na zaštitu prava manjina, osoba s invaliditetom, poziv na zaštitu ženskih prava u smislu stroge osude silovanja i sakaćenja ženskih spolnih organa te zaštitu starije populacije od siromaštva.
                  

                     Međutim, nikako se ne mogu složiti s dijelovima izvješća koji pozivaju na zaštitu prava LGBT populacije kroz pravne institucije na način da im se prizna pravo na brak jer čvrsto držim da je brak isključivo zajednica žene i muškarca. Stoga sam glasovala suzdržano.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog resolucije Evropskega parlamenta o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 sem podprla.
                  

                     Ker je nujno varovati vse temeljne pravice, ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah v celoti vključena v Pogodbi in ker v EU in državah članicah prihaja do kršitev temeljnih pravic. Pravna država je temelj evropske liberalne demokracije in eno od temeljnih načel Evropske unije.
                  

                     Migracije so del sedanjosti in prihodnosti EU in eden od največjih izzivov našega časa, saj zahtevajo, da EU in države članice prevzamejo mednarodno humanitarno odgovornost (po statistiki je umrlo najmanj 3771 migrantov zgolj v letu 2015).
                  

                     Tudi terorizem je postal del vsakdanjika in sodi med najhujše kršitve temeljnih pravic in svoboščin zato mora Evropa imeti ustrezne instrumente za zaščito državljanov (napad na Charlie Hebdo, poskus napada na svobodo medijev).
                  

                     Narašča tudi trgovina z ljudmi, kar je hudo kaznivo dejanje storjeno v krogih organiziranega kriminala – poseg v človekovo dostojanstvo. Obsoditi je potrebno tudi kakršno koli vrsto diskriminacije in nasilja. Treba se je boriti proti diskriminaciji, ksenofobiji, kaznivim dejanjem iz sovraštva in sovražnemu govoru, trgovanju z ljudmi, terorizmu, nasilju in zagovarjati svobodo in enakost.
                  

Yana Toom (ALDE),
in writing. – The report on the situation of fundamental rights is a good attempt to describe the current situation in the European Union.
Many of the important issues have been addressed which require immediate attention: for instance, the issues which national minorities are facing in the European Union, such as discrimination and obstacles to the enforcement of their rights.
Unfortunately, problems related to stateless persons in the EU have not been included in the main text and I see this as a big mistake. While many of the issues mentioned in the report do apply to this group, it would have been a stronger statement to mention stateless persons explicitly and their lack of rights when it comes to European and local elections.

Ulrike Trebesius (ECR),
schriftlich. – Der Nagy-Bericht zur Situation der fundamentalen Rechte in der Europäischen Union 2015 spricht eine Vielzahl von Themen an. Darunter finden wir positive Ansätze, wie beispielsweise den Einsatz gegen die Genitalverstümmelung von Frauen oder gegen Menschenschmuggel.
                  

                     Leider geht der Bericht in einigen Fragen weit über das hinaus, was man als fundamentale Rechte einstufen sollte. Zu nennen sind z. B. die Forderung nach interkulturellen Lehrplänen an Schulen, die Forderung nach Einführung der Ideologie des ‘Gender mainstreaming’ in ‘allen Politikbereichen’ und der Kampf gegen ‘institutionalisierten Rassismus’ in der Schulausbildung.
                  

                     Der Nagy-Bericht verweigert jede Analyse kultureller und religiöser Hintergründe bei vielen Menschenrechtsverletzungen und weist die Verantwortung pauschal allein Männern bzw. dem institutionalisierten Rassismus der Gesellschaft zu. Wegen dieser eklatanten Mängel habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Je suis intervenue en séance pour dénoncer le contenu de ce rapport.
                  

                     Premièrement, une série de paragraphes demandent aux États membres de mieux accueillir les migrants avec par exemple un appel ‘à allouer les ressources suffisantes à la création de voies d'entrée légales et sûres’.
                  

                     Deuxièmement, je m'inquiète de voir dans ce rapport des références à la présence de plus en plus importante de discours à caractère haineux sur internet. Certes, ils existent, mais l'opacité du texte et des débats m'amène à penser que le but du texte est surtout de limiter la liberté d'expression, pour empêcher toute critique politique de polluer le microcosme bruxellois de nos élites.
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Roczne sprawozdanie posiada szereg ogólników, które na tym etapie powinny zostać wyeliminowane. Raport jest zbyt szeroki, mówi o zbyt wielu sprawach mieszając rzeczy ważne z nieistotnymi. Istnieje poważne ryzyko mylnych jego interpretacji i dlatego zagłosowałem przeciwko jego przyjęciu.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A jelentés többek között arra szólítja fel a tagállamokat: ‘tartózkodjanak attól, hogy politikai előnyszerzés céljából félelmet és gyűlöletet keltsenek polgáraik körében a migránsokkal és menedékkérőkkel szemben’. Az Orbán-rezsim elhivatott ellenzékeként – a jelentés egyéb, fontos megállapításai mellett – támogattam a dokumentumot.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe, que se realiza anualmente, pretende presentar la situación de los derechos fundamentales en la Unión Europea, y proponer recomendaciones. En su paso por el comité de Libertades Civiles se han conseguido modificaciones importantes, como eliminar los aspectos más problemáticos e incluir muchas de las enmiendas de nuestro grupo, como las relativas a la migración y el asilo, la protección de denunciantes, la evaluación de medidas antiterroristas, la condena a la vigilancia de masas indiscriminada, etc. Es importante destacar que el informe menciona aspectos relacionados con la corrupción, el racismo y la xenofobia, la igualdad de género y la violencia contra las mujeres, los derechos de la comunidad romaní, los derechos LGTB, así como derechos de los niños, otras minorías, personas con discapacidad, ancianos y derechos digitales. Sin embargo, tratándose de un ponente del EPP, no hemos conseguido que se haga referencia a cómo la política económica, especialmente las medidas de austeridad, han afectado a los derechos fundamentales de la ciudadanía europea. Por ello se hizo un nuevo intento presentando enmiendas en esta sesión plenaria. Puesto que la mayoría fueron rechazadas, he votado abstención.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. — I voted in favour of the report on the situation of fundamental rights in the European Union in 2015 because the report covers developments in the field of fundamental rights in the EU and Member States, suggesting improvements and recommendations. Many of our proposals were included, such as references on asylum and migration, economic and social rights, homeless people, non-discrimination, the fight against terrorism, the situation in prisons, Roma, LGTBI, stateless persons, etc.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Raginu valstybes nares patvirtinti strategijas siekiant užtikrinti veiksmingą neįgaliųjų prieigą prie darbo rinkos; apgailestauju, kad kai kurios ES lėšos, skirtos neįgaliųjų integracijai, vis dar ne visiškai naudojamos šiam tikslui; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip naudojamos lėšos, ir prireikus imtis veiksmų; primygtinai raginu visas valstybes nares vykdyti visuomenės švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis atkreipiamas dėmesys į vaikų teises į apsaugą ir skatinami pozityvūs, nesmurtiniai santykiai su vaikais; griežtai smerkia dažną priekabiavimą ir prievartavimą viešosiose vietose Sąjungoje ir mano, kad kiekviena moteris ir mergaitė turėtų jaustis saugiai ir nebijoti jokios formos seksualinio priekabiavimo visose viešosiose vietose.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the situation of fundamental rights in the European Union in 2015. Petitions to Parliament serve as an important instrument for citizens to report alleged breaches of fundamental rights which they may have experienced in Member States where they reside. The report considers that citizens expect the Charter to ensure the protection of their fundamental rights by the institutions, bodies and agencies of the Union and by the Member States when they are implementing EU law. It equally underlines that a lack of protection and awareness of their rights under the Charter could aggravate citizens' disenchantment with the European project. It urges the adoption of new legislation aimed at combating energy poverty and welcomes previous initiatives at any administrative level in the direction of guaranteeing universal access to energy. I voted in favour because I believe that a genuine reform of the European Citizens' Initiative and the effective operation of this instrument could do much to improve the Union's image.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – En este texto la Eurocámara valora el trabajo del Consejo en relación a la situación de los derechos fundamentales en la Unión en 2015. El documento contiene sendas referencias a la protección de los derechos fundamentales, que abarcan desde recomendaciones en el marco del Estado de Derecho hasta provisiones en torno a la migración, la integración y la inclusión social; la libertad y la seguridad; el tráfico de personas; la discriminación y la xenofobia; el crimen de odio y la incitación al odio; la violencia contra las mujeres; los derechos de los niños, los discapacitadas, los ancianos; las minorías o los derechos en el entorno digital. Especialmente relevante es la necesidad de promover la Carta y adoptar acciones para favorecer la sensibilización sobre la misma a escala nacional. Este año, el texto se centra en el análisis del crimen incitado por el odio, reiterando la tolerancia cero al tipo de lenguaje que lo propicie y reiterando la necesidad de que las legislaciones nacionales aborden esta cuestión. Para ello recomienda evitar su distribución, principalmente en internet; así como apoyar a nivel comunitario su persecución y condena. Por todo ello he votado a favor.
                  

Ángela Vallina (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque considero que hace un buen retrato del grave deterioro de los derechos fundamentales, tanto individuales como sociales (si bien el ponente intentó censurar las referencias a estos últimos antes de votar en plenario). Considero, sin embargo, que no basta con un buen diagnóstico: la Unión deberá revertir sus políticas migratorias, económicas y sociales si quiere poner freno a esta difícil situación.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which identifies key areas of concern in relation to the situation of fundamental rights. Against the backdrop of significant increases in hate crime, it is essential that efforts are made at EU, national and local level to counter extremism and promote respect for diversity. It is important that Member States work together and uphold solidarity by tackling areas of common interest to strengthen democracy and fundamental rights across the EU.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor omdat de Europese Unie een gemeenschap is die gevestigd is op de waarden van eerbiediging van de menselijke waardigheid, vrijheid, democratie, gelijkheid, de rechtsstaat en eerbiediging van de mensenrechten, met inbegrip van de rechten van personen die tot een minderheid behoren.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório anual sobre os Direitos Humanos e a Democracia no Mundo (2015) e a política da UE nesta matéria faz um balanço do trabalho da União Europeia na defesa e promoção dos direitos humanos pela União Europeia.
                  

                     A União Europeia usou neste ano em particular, como noutros, os direitos humanos para justificar interferências e ingerências externas em países soberanos que depois causaram problemas de respeito e violação de direitos humanos. Embora seja causadora de instabilidade no mundo, não procede à sua autocrítica.
                  

                     Que moral tem a União Europeia quando neste relatório não procede a uma autocrítica dos direitos humanos que são constantemente violados dentro das fronteiras dos seus Estados-Membros? Fala da situação dos refugiados mas nada diz sobre as suas causas e sobre o balanço desastroso da política europeia para os refugiados.
                  

                     Naturalmente que existem aspetos positivos no relatório, por exemplo a referência à exigência do encerramento de Guantanamo e algumas questões relacionadas com os direitos das mulheres, das pessoas com incapacidades, das crianças, as questões relacionadas com a pena de morte. Contudo, isto não nos pode fazer de forma alguma pactuar com a hipocrisia da UE e a forma subjetiva e sobranceira como encara os direitos humanos.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Den Bericht über die Lage der Grundrechte in der Europäischen Union 2015 konnte ich nicht mittragen, da vor allem die Migrations- und Flüchtlingskrise in einem positivem Licht dargestellt wird und mehr Rechte für Migranten und Flüchtlinge verlangt werden.
                  

                     Zudem fordert der Berichterstatter die Schaffung von legalen Einreisemöglichkeiten und mehr Toleranz in interkultureller und interreligiöser Hinsicht.
                  

                     Weitere negative Aspekte des Berichts waren zum einen die Forderung der rechtmäßigen Anerkennung von Geschlechtsumwandlungen auf Unionsebene und das Verbot von medizinischen Untersuchungen an intersexuellen Kindern, und zum anderen, dass man in Schulen ein besonderes Augenmerk auf Homophobie im Sport und junge LGBTI-Personen legen sollte.
                  

Jarosław Wałęsa (PPE),
na piśmie. – Wyrażam swoje zadowolenie z przyjęcia w 2015 r. drugiego planu działania UE dotyczącego praw człowieka i demokracji na lata 2015-2019, który kompleksowo podchodzi do zapobiegania i rozwiązywania kryzysów, a także zapewnia w większym stopniu włączanie obaw związanych z prawami człowieka do zewnętrznych aspektów polityk UE. W tym celu ów plan zwiększa spójność pomiędzy takimi działaniami UE jak migracja, handel, współpraca rozwojowa, czy też zwalczanie terroryzmu. Owo zintensyfikowanie działań przez Unię jest kluczowe w momencie, w którym przestrzeń publiczna dla społeczeństwa obywatelskiego kurczy się oraz mamy do czynienia z coraz częstszymi przypadkami ataków na obrońców praw człowieka i dziennikarzy na świecie. Ponadto, powszechność wartości demokratycznych jest poważnie kwestionowana już nie tylko przez reżimy autorytarne, ale również ugrupowania terrorystyczne, w tym takie byty parapaństwowe jak np. tak zwane Państwo Islamskie, które prześladuje nie tylko mniejszości religijne, ale także wielu muzułmanów. Ma to później natomiast swoje konsekwencje w postaci zwiększonej fali uchodźców do UE, którzy mają nadzieję na znalezienie u nas swojego drugiego, bezpieczniejszego domu. W związku z tym mając na uwadze istotę kompleksowego podejścia do promowania przestrzegania praw człowieka na świecie, a także będąc w pełni świadom wyzwań stojących przed UE w tym zakresie, poparłem niniejsze sprawozdanie.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report, which identifies key areas of concern in relation to the situation of fundamental rights. Against a backdrop of significant increases in hate crime (particularly in the UK before, during and after the referendum) it is essential that efforts are made at EU, national and local level to counter extremism and promote respect for diversity. It is important that Member States work together and uphold solidarity by tackling areas of common interest to strengthen democracy and fundamental rights across the EU.

Lieve Wierinck (ALDE),
in writing. — I voted in favour of this resolution because I believe that law enforcement agencies should increase efforts in combatting human trafficking. There have already been improvements but it is still being a major problem. Moreover, I am very concerned with the growing presence of hate speech and material on the internet, so I support the idea that Member States should put in place a simple procedure enabling members of the public to report the presence of hate content online. Thus, I also support the Commission's announcement of the Code of Conduct on countering illegal hate speech online. As a liberal, I believe in the importance of safeguarding sexual and reproductive rights.

Iuliu Winkler (PPE),
írásban. – Megszavaztam ma a saját kezdeményezésű jelentést, ami az Európai Unió alapvető jogainak helyzetét veszi figyelemben. A jelentés azt hangsúlyozza, hogy a kisebbségeknek, amelyek Európában évszázadok óta élnek a többségi kultúrákkal együtt vagy azok mellett, továbbra is megkülönböztetéssel kell szembenézniük az Unióban. A jelentés úgy véli, hogy e probléma megoldása a kisebbségek jogainak védelmére vonatkozó minimumnormák megállapításának szükségességében rejlik. A kisebbségi közösségeknek sajátos szükségleteik vannak, és elő kell mozdítani e közösségek teljes mértékű egyenlőségét a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet minden területén. A jelentés továbbá ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek ezt eddig nem tették meg, hogy minden további késedelem nélkül ratifikálják a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményt és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját.
                  

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Pán spravodajca a môj slovenský kolega József Nagy vypracoval veľmi rozsiahlu správu, ktorá obsahuje mnoho dobrých návrhov. O to viac ma mrzí, že sa do nej dostala požiadavka na takzvané ‘bezpečné umelé prerušenie tehotenstva’. Charta základných práv EÚ, ktorej dodržiavanie malo byť predmetom tejto výročnej správy, totiž právo na potrat nepozná.
                  

                     Európsky parlament schválil pred časom nariadenie, ktoré prikazuje označiť každú škatuľku s cigaretami varovaním pred rizikami. Potrat je určite väčším zásahom do organizmu ženy než vyfajčenie balíčka cigariet. A navyše predstavuje smrteľné ohrozenie pre vznikajúci ľudský život. Schválený text, ktorý označuje potrat za ‘bezpečný’, preto považujem za prejav veľkého pokrytectva, ktoré odmietam. Danú správu som musela z princípu odmietnuť.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Základní práva jsou stavebním kamenem Evropské unie. Jejich aktivní prosazování je základním prvkem toho, abychom dosáhli svobody, bezpečnosti a demokracie. Minulý rok byl z mého pohledu v této oblasti poměrně úspěšný a můžeme vidět několik konkrétního příkladů, kdy se EU snažila posílit základní práva občanů. Mám tím na mysli například nová pravidla o procesních zárukách během trestního řízení nebo dokončení reformy ochrany údajů. Je nezbytné, abychom i nadále přicházeli s novými iniciativami a pracovali na tom, aby každý evropský občan měl rovný přístup ke svým základním právům. Pro tuto zprávu jsem však nemohl hlasovat, protože je zde mnoho bodů, které jdou proti mému politickému přesvědčení. Zároveň se domnívám, že jde zpráva nad rámec kompetencí EU.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Výročnú správu k situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2015 som nepodporila. Správa už tradične pokrývala široký súbor tém, od práv žien, detí, starších ľudí až po ochranu základných práv vo svetle technologického, a najmä digitálneho pokroku. Obsahovala mnoho pozitívnych myšlienok, ako napríklad boj proti obchodovaniu s ľuďmi, boj proti násiliu voči ženám, proti chudobe, inklúziu Rómov či ochranu práv osôb so zdravotným postihnutím. Na druhej strane však správa obsahovala množstvo tém, ktoré som podporiť nemohla, pretože zasahujú do subsidiarity členských štátov (napr. rodinná politika).
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Nagy por concordar com a avaliação da situação dos direitos fundamentais na UE e por partilhar das propostas para melhorar a situação destes no futuro. Sublinho que os direitos fundamentais são universais, indivisíveis e sempre complementares, devendo alcançar-se um equilíbrio justo entre os direitos de todos numa sociedade diversa. Neste contexto recordo que, nas suas relações com o resto do mundo, a União deve contribuir para a proteção dos direitos fundamentais. Finalmente, sublinho a condenação de todo e qualquer tipo de discriminação ou violência em razão do género, da idade, da origem étnica, da religião, da orientação sexual, da identidade de género ou de deficiência.
                  

Željana Zovko (PPE),
napisan. – Podržavam godišnje izvješće o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini.
                  

                     Izvješće se referira na temeljna ljudska prava i slobode, uzimajući u obzir glavne aspekte današnjeg socijalnog društva: migracije, integracije i uključenost, sigurnost i borbu protiv terorizma, trgovanje ljudima, zločine iz mržnje, nasilje nad ženama, djecu, manjine, osobe s invaliditetom, starije osobe, prava Roma i građanstvo.
                  

                     Ljudsko dostojanstvo je nepovredivo i samim time potrebno ga je poštovati i štititi. Izvješće poziva na podizanje razine osviještenosti među građanima EU-a o urođenom dostojanstvu svih osoba kako bi se ostvarilo društvo s većom razinom osjetljivosti i uključenosti.
                  

                     Ovo izvješće osim što promiče toleranciju, mir i sigurnost europskih građana štiti i one najugroženije skupine kao što su djeca, žene, manjine, osobe s invaliditetom, starije osobe i Rome.
                  

                     Među političkim snagama sve češće se čuje govor mržnje, a u velikim dijelovima stanovništva raste broj slučajeva ksenofobije i drugih predrasuda. Ovim će se izvješćem osigurati alati i mehanizmi za prijavljivanje zločina iz mržnje što smatram da je osnova za uspostavu stabilnog i demokratskog društva Europe.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za Poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015.
                  

                     V času, ko prihaja do porasta evroskepticizma in izražanja ekstremnih političnih prepričanj, je nujno, da EU in države članice pokažejo še več razumevanja in prizadevanja za zagotavljanje temeljnih pravic državljanov EU, še posebej ranljivih skupin – otrok, žensk, starejših, manjšin.
                  
6.5.   A coherent EU policy for cultural and creative industries (A8-0357/2016 - Christian Ehler, Luigi Morgano)

Dichiarazioni di voto orali


Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, apprezzo che di questa relazione si siano occupate due commissioni, la commissione cultura e la commissione industria. Questo testimonia, a mio parere, un giusto approccio perché all'industria culturale e ricreativa viene riconosciuto il duplice ruolo di preservare le diversità culturali e di volano per sviluppo e, soprattutto, occupazione.
                  

                     Ricordiamo tutti l'infelice dichiarazione di un ex ministro, era italiano sì, secondo cui con la cultura non si mangia. Oggi è anche l'Europa, se mai ce ne fosse bisogno, a smentire quel concetto. L'arte e la creatività sono fonte di ricchezza non solo culturale, ma anche economica, profondamente radicate nel tessuto territoriale in cui operano e da cui traggono ispirazione le industrie culturali e ricreative, consentendo di mantenere vive le tradizioni attraverso l'innovazione e di creare profitto. Su tutti cito l'esempio dell'industria della moda, dove i grandi gruppi industriali cooperano con piccole e medie imprese e con l'artigianato, che rendono preziosi i loro prodotti: un mondo produttivo che da solo non riuscirebbe certo a sopravvivere.
                  

Monica Macovei (ECR). – Domnule președinte, în 2013 comerțul internațional cu produse contrafăcute și piratate a adus pagube de 85 de miliarde de euro numai în Uniunea Europeană. Drepturile de proprietate intelectuală au fost instituite tocmai pentru a se asigura că eforturile creative și inventive sunt răsplătite, sunt respectate și pentru a se încuraja investițiile în produsele noi și eficiente.
                  

                     Să nu uităm, creația este unică și copierea ei, repetarea ei în multe alte forme trebuie să fie interzisă și trebuie să fie pedepsită. Industriile creative și culturale creează o punte între artă, cultură, afaceri și industrie. Cultura și arta europeană se bazează pe 3 000 de ani de patrimoniu cultural comun. Industriile culturale și creative promovează diversitatea culturală și consolidează identitatea europeană. Tot ele asigură peste 12 milioane de locuri de muncă.
                  

                     Raportul promovează inovarea, spiritul antreprenorial în aceste sectoare culturale și creative și îmbunătățește accesul la finanțare și la noile modele de creație.
                  

Stanislav Polčák (PPE). – Pane předsedající, já bych navázal na kolegyni právě i podporou ochrany autorských práv, která je obsažena v této zprávě velmi důsledně a v mnoha odstavcích. Pro mě je skutečně ochrana autorského práva zásadní politikou ochrany duševního vlastnictví, protože ona přináší investice, inovace do toho oboru, znamená i rozvoj pracovních míst, sepětí se zaměstnaností je naprosto evidentní.
                  

                     Jsem velmi rád, že již směrnice z roku 2014 přinesla větší míru vyváženějšího pojetí vztahu mezi autorem a uživatelem, že přinesla více transparentnosti, ale i konkurence mezi kolektivní správce. To si myslím, že je velmi důležité. My bychom ještě potřebovali, aby kulturní politika, podpora kulturních statků byla i propojena na kohezní politiku. To se bohužel v důsledku některých nedokonalostí v obecném nařízení neděje. Myslím si, že je to velká úloha pro následující dva a půl roku, abychom dokázali změnit nastavení současného nařízení pro čerpání podpory v kohezní politice.
                  

Steven Woolfe (NI). – Mr President, the United Kingdom is a place where, thankfully, cultural and new technology businesses are able to thrive and grow. We see it all over the place, in Manchester, in London, and across our country. We have people at home with their own small businesses, and through that we have created jobs, we have created wealth, and we have created a spirit of business within those small businesses.
But here in the European Union, for the past several years, we have seen new rules being created every day. And today, another report that either picks or chooses the winners that it wants to survive, or creates problems for those that are already in business. Many of those small businesses at home suffered the inequity of having to try and find ways of paying VAT in every country that we had. All I have said simply, time and time again to this place is: stop putting your hands into the problems of business; stay away. If you do, it will grow. Remove the regulations and allow small businesses to thrive in culture and in new technology.

Seán Kelly (PPE). – Mr President, I have always been a great admirer of all those who contribute to our creative and cultural treasury which we are so proud of in Europe. I was pleased to vote in favour of this comprehensive, articulate and forward-thinking report in the light of the rapporteur's efforts to consolidate a long-term policy in this area. I have always advocated strongly for the creative potential of small and medium-sized enterprises, and, in reassessing the allocation of funds, for example, we may reinforce the potential which the cultural and creative industries host. Facilitating the interrelationship between SMEs and research, as well as the essential combination of creativity with entrepreneurialism, will prove truly fruitful in this domain. Measured investment and expertise in assessment will also provide the keystone for further innovation in this sphere. I think that Mr Ehler and Mr Morgano have done a very good job in this whole area and I thank them.

Dichiarazioni di voto scritte


Lars Adaktusson (PPE),
skriftlig. – Idag röstade Europaparlamentet om ett betänkande rörande EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn. Det finns anledning att ha gemensamma regler för t.ex. immaterialrätt, vilket betänkandet också underströk. Samtidigt får ‘enhetlig EU-politik’ inte betyda likriktad kulturpolitik. Frågor om kulturpolitik är nationell kompetens och ska inte avgöras på EU-nivå. Därför röstade jag i separata omröstningar nej till bl.a. EU-gemensamma kulturkampanjer och ett EU-pris för kultursektorn, vidare röstade jag nej till att EU:s budget för kulturpolitik ska utökas. Sammantaget är det ett betänkande som tar upp angelägna frågor, men det finns också brister och jag valde därför att lägga ned min röst i slutvoteringen.
                  

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La forte digitalizzazione che caratterizza il presente sta allargando sempre più il proprio raggio di coinvolgimento. L'arte e la cultura, infatti, sono tra i settori che più stanno vivendo questo aspetto, con tutti i vantaggi e gli aspetti negativi che ne derivano. L'obiettivo della presente relazione dovrebbe, per l'appunto, essere quello di fornire indicazioni politiche per lo sviluppo di industrie creative europee proprio alla luce del processo di digitalizzazione.
                  

                     Personalmente credo che la giusta strada da seguire sia quella di sperimentare nuovi ‘business model’ innovativi, non già esistenti, che pongano l'attenzione più sui creatori delle opere, autori ed esecutori e meno sui titolari dei diritti. Per questo motivo ho deciso di votare negativamente.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. — No he podido votar a favor del presente informe porque, pese a contener numerosos puntos positivos, supone una propuesta que garantiza la participación de los grandes actores económicos. El desarrollo de unas industrias culturales y creativas depende de que los autores obtengan una justa remuneración por su trabajo, pero sin que esto suponga formas de bloqueo del desarrollo de dicha industria y de sus servicios a la ciudadanía. El informe contiene referencias positivas en el sentido de la inclusión de los derechos de los creadores, pero también garantiza la concentración de los derechos de propiedad intelectual a través de su financiarización. Es por esto por lo que no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
raštu. – Balsavau už pasiūlymą dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl Nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos. 21-ajame amžiuje Europoje pereinant prie skaitmeninės ekonomikos, tradicinius gamybos procesus vis labiau keičia ar išstumia kultūros ir kūrybos sektorius (toliau – KKP). Kultūros ir kūrybos pramonė yra pagrįsta kultūrinėmis vertybėmis, individualiu kūrybingumu ir įgūdžiais ir turi potencialą intelektinės nuosavybės vertės pagrindu kurti gerovę bei darbo vietas. Kultūros ir kūrybos veikla, tarpe kitų, pagrįsti šie sektoriai: architektūra, archyvai ir bibliotekos, dailieji amatai, kultūros paveldas, dizainas. Kitaip nei kitos pramonės šakos, KKP pasižymi dvejopa jai būdinga verte: ši pramonė atlieka esminį vaidmenį išsaugant ir remiant Europos kultūrų ir kalbų įvairovę, stiprina Europos ir regioninės tapatybės pojūtį, padeda perduoti žinias bei vertybes ir išsaugo materialų ir nematerialų Europos paveldą dabarties bei ateities kartoms. Todėl strategiškai svarbu teikti paramą novatoriškai ir į mokslinius tyrimus orientuotai Europos KKP, nes ji pajėgi tiek išsaugoti kalbų ir kultūrų įvairovę, pliuralizmą, tiek pasiūlyti naujoviškas ir aukštos kokybės paslaugas, ypač rinkų susiliejimo ir globalizacijos sąlygomis. Balsavau už, nes pritariu pranešėjų nuomonei, kad norint išnaudoti visą sektoriaus potencialą būtina imtis suderintų veiksmų nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmeniu, taip pat ES lygmeniu.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης σχετικά με μια συνεκτική πολιτική της ΕΕ για τους κλάδους του πολιτισμού και της δημιουργικότητας, διότι θεωρώ πως πρέπει να παρθούν μέτρα ώστε όλα τα εμπλεκόμενα μέρη να έχουν μια δίκαιη αντιμετώπιση από άποψη αμοιβών.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport dresse de bons constats mais tend malheureusement à des solutions à l'échelle européenne. Bien qu'elle veuille mettre en place des mesures pour préserver un savoir-faire européen, l'UE veut se servir du développement de ces industries culturelles et créatives en faveur de sa ‘diplomatie culturelle’, du marché unique numérique.
                  

                     Le rapport est en outre obsédé par la mobilité des artistes, prétexte à des procédures facilitées d'obtention de visas pour les pays tiers et demande toujours davantage de fonds, ce qui n'a aucun sens si l'efficacité des programmes n'a pas encore été démontrée et si les fonds déjà à disposition ne sont pas utilisés à bon escient.
                  

                     Aussi, malgré des constats pertinents sur le potentiel des PME dans le secteur des industries culturelles et créatives, que ce soit en termes d'innovations, de capacité de résilience ou de protection des patrimoines culturels et du savoir-faire européen, je regrette les approches européistes qui y sont développées. C'est pourquoi je me suis abstenue.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report tries to legislate on the culture and creative industries of every country within the EU with a ‘one-size-fits-all’ package. We have seen, time and time again, that this approach does not work. Member States are best placed to protect, preserve and promote their own culture; therefore, I voted against this resolution.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte car je pense qu'il est plus que nécessaire de se pencher sur la question des secteurs de la création et de la culture. Il est important de cultiver, de soutenir, de promouvoir et de défendre les contenus culturels. Cela passe par la stimulation de l'innovation dans ces secteurs, la surveillance accrue de ceux-ci afin de leur apporter des solutions adaptées ou encore l'amélioration de l'accès aux financements. Tout cela nous permettra de valoriser 3 000 ans d'héritage culturel commun qui constituent l'image de l'Union européenne aux yeux du monde.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos. Kultūros ir kūrybos pramonė (KKP) atlieka labai svarbų vaidmenį Europos reindustrializacijoje, skatina augimą ir jos strateginė padėtis gali lemti naujovių sklaidą kituose sektoriuose, kaip antai turizmo, mažmeninės prekybos ir skaitmeninių technologijų. Todėl pritariu, kad ES galėtų atlikti lyderės vaidmenį skatindama reikšmingą teigiamą kūrybos sektorių poveikį visoje Europoje, taip pat remti politiką, kuria puoselėjamas jos unikaliausias turtas – kultūra.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – A jelentés célja, hogy felhívja a jogalkotók figyelmét a kulturális és kreatív szektor alapvető nehézségeire, forráshiányára és erre vonatkozóan javaslatokat próbál megfogalmazni. A szektor egész Európában forráshiánnyal küzd és nehéz megtérülési ráta jellemzi, ami a befektetőket sok esetben elriasztja. Súlyosan érintik az ágazatot a szabadalmi és szerzői jogok érvényesítésének nehézségei a digitális platformok és az internetes platformok széleskörű fogyasztói használata miatt. Ezekre a problémákra kíván megoldási javaslatokat, garanciaeszközöket és a Horizont 2020 program keretén belül elkülönített forrásokat biztosítani a jelentés.
                  

                     A jelentéstevő nemcsak a hagyományos kézműves szakmák, hanem a képzőművészeti és előadó-művészeti, elsősorban a népművészethez kapcsolódó kulturális tevékenységek támogatását és ezáltal a kultúra megőrzését szorgalmazza. Pozitív módon felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a jelentéstevő, hogy ‘gondoskodjanak a kulturális örökség, a kulturális és nyelvi sokféleség és a hagyományos tudás, valamint az európai és nemzeti, regionális és helyi szakértelem megóvásáról’. Ez a határon túli magyar kisebbségek számára egy olyan új forrást és lehetőséget jelent, ami az adott tagállamokat is kötelezi, hogy a kisebbségi nyelvoktatáshoz és a kisebbségi nyelvhasználathoz tartozó jogok fokozottabb érvényesítésével a kulturális sokszínűség megőrzését is elősegíthetik.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Ce rapport comporte des points intéressants, parfois même très bons, notamment au niveau des PME dans le secteur des industries culturelles et créatives, mais il est malheureusement teinté d'un européisme qui porterait atteinte à la souveraineté des États membres en souhaitant mettre en place une politique industrielle à l'échelle de l'Union et non des États. Tout comme l'euro ne bénéficie qu'à certains pays et en fait souffrir d'autres, une politique européenne au niveau des PME risquerait de desservir certains pour en favoriser d'autres. J'ai préféré m'abstenir sur ce texte.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui invite la Commission à développer un cadre de politique industrielle cohérente et à long terme pour les secteurs de la culture et de la création. En effet, étant donné notamment l'importance du volume d'emploi que représentent ces secteurs au sein de l'Union, il convient de prévoir des conditions cadres pour stimuler l'innovation et assurer le financement de différents domaines d'activité. Il s'agit, par exemple, d'achever la mise en place d'un marché unique numérique afin de pouvoir bénéficier pleinement de ce que les TIC ont à offrir, mais également d'instaurer un système permettant de favoriser la R&D, la production européenne de contenus créatifs et l'innovation technologique dans les médias. Cela permettrait de favoriser la création de services compétitifs et créatifs dans l'Union.
                  

                     Dans cette optique, le rapport encourage également les États Membres à inclure ces secteurs dans l'initiative pour l'emploi des jeunes afin d'y faciliter l'évolution de carrière et la formation. Enfin, il encourage la Commission à assurer le soutien financier pour la réalisation de ces objectifs via les différents programmes européens (tels qu'Horizon 2020, Erasmus+ et Europe Créative) et les Fonds structurels et d'investissement européens mis en place à cet effet.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Nel XXI secolo l'impegno per una crescita intelligente e sostenibile non può fare a meno dell'apporto prezioso che le industrie culturali e creative possono fornire, per la realizzazione di un sistema economico più competitivo e allo stesso tempo più inclusivo. La relazione Ehler-Morgano, che ho sostenuto con il mio voto, ha come obiettivo quello di indicare la via per sbloccare definitivamente il potenziale delle industrie creative e culturali in Europa. Il testo individua alcune misure da intraprendere, come: raccogliere statistiche e dati attendibili sul settore; favorire l'innovazione e l'imprenditorialità facilitando il crossover; migliorare l'accesso ai finanziamenti; sostenere nuovi modelli commerciali e soprattutto sviluppare competenze, come quelle commerciali, che consentano di far fronte alle mutevoli necessità di un ambiente sempre più toccato dalla transizione verso l'economia digitale e dal superamento delle catene di valore tradizionali. La relazione chiede alla Commissione di presentare un pacchetto legislativo ambizioso, che si occupi delle situazioni contrattuali precarie e assicuri il rispetto degli standard sociali e lavorativi fondamentali. Servono misure adeguate per ridurre il divario di valore e assicurare che gli autori, gli artisti e i titolari dei diritti ricevano un compenso equo per le loro creazioni.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Se trata de un informe conjunto de las comisiones ITRE y CULT sobre los retos y posibilidades que enfrentan las industrias creativas y culturales en la Unión. Entre otras cuestiones pone de relieve la necesidad de políticas activas de promoción, acceso a financiación, lucha contra la piratería, mejor participación de los autores y creadores en el reparto de beneficios, promover la cooperación intersectorial y la movilidad, mejorar las condiciones laborales de los trabajadores del sector y la brecha de género, etc. He votado a favor del informe, porque creo que estos aspectos son necesarios para sentar las bases de una política específica que permita valorizar el sector y hacerlo crecer de forma sostenible el conjunto de los Estados miembros.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – He apoyado este informe sobre una política de la Unión coherente para los sectores cultural y creativo. Es fundamental pedir a la Comisión que proponga medidas eficaces para combatir la piratería en línea, en particular para garantizar que los servicios en línea que alojen contenidos apliquen medios eficaces para eliminar los contenidos sin licencia de sus servicios y, una vez eliminados, actúen para evitar que estos contenidos vuelvan a aparecer. Además, se pide que se promuevan ‘protocolos sobre activos de propiedad intelectual’ que faciliten la valoración de los derechos de propiedad intelectual, e invitamos a la Comisión y a los Estados miembros a adoptar los mecanismos necesarios para aumentar el atractivo financiero de los derechos de propiedad intelectual y el reconocimiento de su pleno valor como activos.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai préféré m'abstenir sur ce rapport relatif aux industries culturelles et créatives et sur lequel j'ai été rapporteur fictif pour mon groupe. Je considère en effet que les constats sur le potentiel des PME dans le secteur des industries culturelles et créatives est le bon: que ce soit en termes d'innovation, de capacité de résilience ou de protection des patrimoines culturels et des savoir-faire européens, les industries culturelles et créatives doivent être soutenues comme il se doit.
                  

                     On pourrait garder tout le texte s'il visait les politiques industrielles des États membres et non une politique industrielle à l'échelle de l'Union. Malheureusement, comme à son habitude, l'Union tend à vouloir s'accaparer les capacités des États membres. C'est également le cas dans le domaine du droit d'auteur, qui est à la base des revenus des industries créatives et culturelles et que la Commission cherche à réglementer par une réforme de la directive actuelle, réforme qui par ailleurs risque d'autoriser excessivement les exceptions au droit d'auteur.
                  

                     D'autres points sont par ailleurs discutables comme cette obsession européiste de la mobilité, ou encore la volonté d'accroître toujours plus les fonds européens des programmes concernés sans même s'assurer de leur bonne gestion.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Nonostante qualche passaggio apprezzabile, non condivido la proposta di accentrare il processo decisionale sui temi culturali nelle mani della Commissione, perché significherebbe non rispettare la diversità culturale dei vari Stati membri, imponendo invece un modello calato dall'alto. Per questo motivo ho preferito esprimermi con un'astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Las industrias culturales y creativas no son unas industrias más. Desde luego, tienen una importancia económica crucial, al generar más de doce millones de puestos de trabajo y más del 5 % del PIB de la Unión. Pero su valor trasciende las meras cifras: de ellas no solo depende nuestro legado cultural sino que constituyen nuestra carta de presentación ante el mundo.
                  

                     Ante el cambio de paradigma que la digitalización trae consigo, es necesario dotarlas de las herramientas necesarias para su desarrollo.
                  

                     Como reclamamos en el informe, del que he sido ponente socialista en la Comisión ITRE, urge reforzar su capacidad financiera, mejorando su percepción como un sector atractivo para la inversión, pero también habilitando fondos públicos, muy mermados en estos años de crisis.
                  

                     Urge luchar contra la falsificación y la piratería y garantizar una remuneración justa, atajando la transferencia de valor entre creadores y otros actores de la cadena de valor.
                  

                     Y, por supuesto, urge garantizar los más altos estándares sociales y laborales de sus trabajadores.
                  

                     Digitalización no puede convertirse en sinónimo de precarización, sino de desarrollo, oportunidades e inclusión.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos sektorių politikos. Kultūra, menas, kūrybiškumas – tai tikrasis Europos įvaizdis ir jos turtas pasaulyje. 21-ajame amžiuje Europoje pereinant prie skaitmeninės ekonomikos, kultūros ir kūrybos pramonė vis labiau keičia tradicinius gamybos procesus ir tradicines vertės grandines. Šiandien kokybiško turinio kūrimas, galimybė kurti naujoves, pasakoti, įsivaizduoti, pažadinti emocijas, tapo mūsų brangiausiu materia prima. Tai būtina plėtoti, remti, puoselėti ir ginti. Kultūros ir kūrybos pramonė – tai pramonė, pagrįsta kultūrinėmis vertybėmis, individualiu kūrybingumu, įgūdžiais bei talentu, turinti potencialą intelektinės nuosavybės vertės pagrindu kurti gerovę bei darbo vietas. Kultūros ir kūrybos veikla pagrįsti šie sektoriai: architektūra, archyvai ir bibliotekos, dailieji amatai, audiovizualiniai kūriniai (įskaitant filmus, televiziją, vaizdo žaidimus ir daugialypę terpę), kultūros paveldas, dizainas, kūrybingumu pagrįsta prabangos prekių pramonė ir mada, festivaliai, muzika, scenos menas, knygos ir leidyba, radijas ir vaizduojamieji menai. Europos kultūros ir kūrybos pramonės šaknys ir gyvybingumo šaltinis – tai Europos kultūros ir meno unikalumas, atsispindintis 3 000 metų senumo bendrame kultūros pavelde.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak. Ide tartoznak pl. a különböző művészeti alkotások, audiovizuális termékek (filmek, televíziós műsorok, videójátékok), zene, kulturális örökség, fesztiválok stb. A kreatív és kulturális iparágak hozzájárulnak az európai tudás és értékek megőrzéséhez, továbbadásához, ugyanakkor hozzájárulnak a foglalkoztatás, a beruházások és a versenyképesség növeléséhez. Ezért a kreatív és kulturális iparágak jövője különösen fontosak.
                  

                     A kreatív iparágak különösen hangsúlyosak az európai kutatás-fejlesztési piacon. Sok esetben az alacsony belépési korlátok miatt olyanok is be tudnak kerülni egy adott terület élvonalába, akik más, tőkeintenzívebb beruházásokra képtelenek lennének. Ez a vonás a korábbinál szélesebb rétegeknek is lehetőséget teremt az európai innovációban való részvételhez. A kreativitás a kultúra és a művészet valamennyi megjelenési formájára alapul, és az oktatás szerves része kell, hogy legyen. Ezért különösen fontos emlékeztetni a tagállamokat arra, hogy iskolai tantervükben szerepeltessék a művészeti, a zenei, a színházi és a filmművészeti oktatást, mivel ezek a kulturális örökséggel, a művészeti gyakorlattal és a kreativitással kapcsolatos tudás elmélyítésének kulcstényezői.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – La cultura e l'arte europea rappresentano 3 000 anni di patrimonio culturale comune. In un momento di timida ripresa economica, le industrie culturali e creative sono un potenziale ‘da sbloccare’, valorizzando il loro significativo impatto in termini di crescita sostenibile e occupazione. Si tratta di una fitta rete di PMI e start-up innovative direttamente legate ad arte, cultura e creatività, che promuovono non solo la salvaguardia del nostro patrimonio culturale, ma generano anche valore dalla proprietà intellettuale. Sostengo questa relazione, che sottolinea come per realizzare a pieno il potenziale del settore sia necessaria un'azione concertata a livello comunitario. Facilitare l'accesso al mercato nonché ai fondi europei disponibili per l'industria culturale significa infatti sostenere un settore che fornisce posti di lavoro per oltre il 7 per cento della popolazione attiva dell'Unione europea.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće u kojem se prepoznalo kulturnu i kreativnu industriju (CCIs) koja se tradicionalno temelji na kulturnim vrijednostima i kreativnosti kao strateškom sektoru za stvaranje radnih mjesta i održivog razvoja.
                  

                     Izvješće podržava kulturnu baštinu i inovacije te se usredotočilo na nekoliko mjera za ostvarivanje punog potencijala ovog sektora, uz naglašavanje važnosti obrazovanja, vještina i obuke.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Les constats sur le potentiel des PME dans le secteur des industries culturelles et créatives sont les bons, que ce soit en termes d'innovations, de capacité de résilience ou de protection des patrimoines culturels et des savoir-faire européens. On pourrait garder tout le texte s'il visait les politiques industrielles des États membres, et non, une politique industrielle à l'échelle de l'Union. Je me suis donc abstenue.
                  

Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted against this report. The report calls on the Commission to develop a comprehensive, coherent and long-term industrial policy framework for the creative and cultural sector (cultural and creative industries – CCI), and to provide funding for CCIs, in order to boost their competitiveness and to enable them to fulfil their potential in terms of creating quality jobs and growth. To achieve this goal, the report – while recognising the diverse nature of CCIs and, accordingly, of their specific funding and innovation needs – proposes a harmonised definition of CCIs on which statistical data should be based.
The report proposes the creation of a single EU-wide definition and statistics for the CCI. It seems contradictory because on the one hand the report admits European cultural richness and diversity, but on the other hand it proposes the creation of a definition that is necessarily reductive and debatable. The report also calls for the strengthening and completion of the European Digital Single Market which has many negative aspects. Despite the positive elements, this report overall seeks to reduce cultural diversity and treat the cultural sector as a commodity.

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Nell'Europa del XXI secolo, con la transizione all'economia digitale, le ICC (Industrie Culturali e Creative) stanno progressivamente soppiantando i processi tradizionali di produzione e le catene di valore tradizionali. Oggi la produzione di contenuti di qualità e la capacità di innovare, di narrare, di immaginare, di evocare emozioni sono diventate la nostra materia prima più preziosa: una materia da coltivare, supportare, promuovere e difendere. Esse preservano e promuovono la diversità culturale e linguistica europea, contribuiscono a trasmettere le conoscenze e i valori e a salvaguardare il patrimonio materiale e immateriale per le generazioni presenti e future e, al contempo, come dimostrano chiaramente i dati, sono strumento di coesione sociale, occupazione e crescita. Un approccio organico alle ICC è fondamentale per sostenere il rilancio di tante imprese europee, in Italia, Spagna, Grecia, Francia e in altri paesi che hanno subito la crisi.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport vise à reconnaître le rôle et le potentiel des industries culturelles et créatives ainsi qu'à favoriser leur développement et leur rayonnement. Ces industries, difficilement délocalisables, sont pourvoyeuses d'emplois et contribuent à faire émerger de nombreuses innovations. C'est la raison pour laquelle il est indispensable de mettre en place des dispositifs visant à préserver un savoir-faire européen tout en luttant contre le piratage et la contrefaçon. Ce rapport demande également d'exclure les secteurs de la culture et des services audiovisuels de tout accord entre l'Union européenne et les pays tiers. Il est particulièrement regrettable que ces protections ne bénéficient pas à d'autres secteurs stratégiques comme l'agriculture, la sidérurgie ou l'automobile. Cependant, nous nous opposons à la création d'une politique industrielle commune dans ce secteur d'activité. Comme à son habitude, l'Union européenne s'octroie de nouvelles prérogatives au détriment de notre souveraineté nationale. Je me suis donc abstenu sur ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Industriile culturale și creative reprezintă un sector important la nivelul Uniunii Europene, care are la bază o serie de valori precum creativitatea, competențele artistice și culturale. Industriile culturale generează atât locuri de muncă, având un impact pozitiv asupra economiei, cât și plusvaloare pentru patrimoniul cultural european. Acest segment include contribuții culturale și creative precum arta spectacolului, patrimoniul cultural, artizanatul artistic, bibliotecile și, nu în ultimul rând, audiovizualul.
                  

                     Având în vedere importanța industriilor culturale și creative, se impun o serie de măsuri și eforturi pentru a consolida și sprijini acest domeniu. Prezentul raport propune șapte domenii cheie de politici, printre care: monitorizarea dezvoltării sectorului în vederea creării de soluții adaptate scopului urmărit pentru ICC, abordarea evoluției nevoilor de competențe și depășirea deficitului de competențe, colectarea de statistici și date fiabile bazate pe o definiție cuprinzătoare, în vederea sensibilizării cu privire la caracteristicile și nevoile sectorului.
                  

                     Industriile culturale și creative au un rol esențial în conservarea diversității culturale, a patrimoniului european, a pluralismului, motiv pentru care m-am exprimat în favoarea acestui raport și am încredere că, prin intermediul acestui instrument, industriile culturale și creative se vor bucura de un mai mare sprijin.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – Les secteurs de la culture et de la création en Europe représentent un potentiel très important en termes d'innovation, de croissance et de création d'emplois. Ils fournissent plus de 12 millions d'emplois, soit 7,5 % de la main-d'œuvre de l'Union. Les secteurs de la culture et de la création sont très importants dans la mesure où ils permettent de préserver la diversité culturelle et linguistique européenne mais également parce qu'ils contribuent à la compétitivité de l'Europe dans le monde. Pour cette raison, l'Union doit se doter d'un cadre politique, stratégique et juridique de long terme pour ces secteurs. Cette stratégie doit permettre à la fois de créer des incitations à l'innovation mais doit également les protéger. L'Europe doit devenir la première puissance mondiale en matière d'innovation et de connaissance. J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in oggetto, che offre validi suggerimenti alla Commissione per la costruzione di una politica dell'UE coerente per le industrie culturali e creative (ICC).
                  

                     Come ho avuto modo di esprimermi più volte sul tema, l'Unione europea deve cambiare direzione, mettendo la cultura al centro della sua politica estera. Puntare sulla collaborazione culturale con i suoi partner interni ed esterni concorre a rilanciare l'immagine dell'Unione ed a promuovere un ordine mondiale basato su pace, rispetto dei diritti umani e comprensione reciproca.
                  

                     In quest'ottica, le ICC rappresentano un utile tassello di collegamento nella strategia per le relazioni culturali internazionali, tra l'ambiente delle ICT in costante evoluzione e quello della valorizzazione di una più forte coscienza europea, creando un senso di appartenenza e di comprensione reciproca tra i cittadini dei vari paesi membri.
                  

                     All'uopo, va reso coerente ed armonizzato il quadro normativo di riferimento del diritto d'autore e della proprietà intellettuale, con modalità capaci di stimolare l'utilizzo delle nuove tecnologie.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report on the proposed harmonisation of policies related to cultural and creative industries (CCIs). The report proposes the creation of a single EU-wide definition and statistics for CCIs. This is completely contradictory, since on the one hand the report admits European cultural richness and diversity, but on the other proposes the creation of a definition that is necessarily reductive and debatable.
The report as a whole views the cultural sector as a commodity rather than accepting its true value. For these reasons I voted against.

James Carver (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative report on a coherent EU policy for cultural and creative industries. We do not think that cultures in Europe would benefit from new EU measures and policies in this field. We believe that each Member State should have the right to decide independently on how to preserve and promote its culture.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as I agree that the Commission should develop a comprehensive, coherent and long-term industrial policy framework for the creative and cultural sector, and to provide adequate funding for cultural and creative industries (CCIs), in order to boost their competitiveness and to enable them to fulfil their potential in terms of creating quality jobs and growth. To achieve this ambitious goal, the report proposes a harmonised definition of CCIs on which statistical data should be based. The report also calls on the Commission to establish a balanced legal framework, including in the field of copyright, based on the specificities of the sector. It further recommends cross-sectorial cooperation to foster interaction between SMEs and research centres and universities, in order to better integrate creative with entrepreneurial education and to strengthen the business skills of creative entrepreneurs.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione intende fornire indicazioni politiche per lo sviluppo delle industrie culturali e creative europee, particolarmente alla luce della tendenza di forte digitalizzazione, di iniziative ad essa legate (ad esempio portabilità di contenuti) e in vista dell'annunciata modernizzazione del quadro giuridico per i diritti di proprietà intellettuale (copyright). L'approccio è piuttosto convenzionale, puntando sulla preservazione dei modelli di business esistenti, fortemente orientati alla protezione dei titolari dei diritti, quando necessario attraverso misure soprattutto restrittive e sanzionatorie; punta su un modello di cultura di massa, essenzialmente consumistico, dove il trattamento del prodotto culturale richiede la sua mercificazione. Insieme alla delegazione M5S Europa, ho votato contro.
                  

Jean-Marie Cavada (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car, si la transition numérique est aujourd'hui incontournable, elle ne peut pas pour autant aller à contre-courant de la pérennité d'une culture vivante, porteuse d'une importante croissance. En ce sens, des conditions équitables doivent continuer à être mises en place afin de protéger les créateurs face aux géants du numérique qui constituent un monopole. En effet, si les contenus créatifs sont désormais de plus en plus accessibles, les revenus des créateurs ont, eux, très largement chuté. Dans le respect de la propriété intellectuelle et afin de défendre les créateurs, il est inacceptable que les plateformes continuent à capter une grande partie de la valeur ajoutée créée par les contenus créatifs.
                  

Nessa Childers (S&D),
in writing. – Precarious working conditions and insecure forms of income are common practice in the creative industry sector, and that is why our House calls on the Commission to draw up an ambitious legislative package for artists and creative workers.
Sadly, women face the same barriers in these industries as in most others, which means a huge gender pay gap and an even bigger pension gap exist. Furthermore, there is a very high proportion of women who work in these industries, and more often than not they are declared as self-employed, facing serious challenges as mothers and working women.
Cultural and creative work requires the same commitment to fundamental social and labour standards on the part of the Commission and the Member States as in any other sectors, and this must also apply to negotiating mandates for trade agreements.

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Le industrie culturali e creative (ICC) fatturano nell'Unione europea 547 miliardi di euro ogni anno, pari al 4 per cento circa del PIL nominale dell'intera Unione.
                  

                     Ritengo che il quadro giuridico che regolamenta il diritto d'autore e la proprietà intellettuale vada rivisto ed adattato alle sfide dell'era digitale. In particolare, la relazione, per la quale ho espresso voto favorevole, sottolinea che le istituzioni europee dovrebbero definire norme che riconoscano un'equa retribuzione e una adeguata protezione giuridica a tutti i soggetti coinvolti nel processo creativo. Tale riforma mi sembra particolarmente urgente in alcuni settori, quali ad esempio l'alta moda poiché le contraffazioni causano notevoli riduzioni delle entrate alle imprese, con conseguenti perdite di posti di lavoro, oltre ai rischi connessi alla protezione della salute dei consumatori.
                  

                     Credo inoltre che la Commissione debba sviluppare finanziamenti e fondi su misura per le industrie culturali e creative al fine di stimolare lo sviluppo e l'innovazione in tali settori.
                  

                     Sono convinta, infine, che l'Unione europea debba incrementare le tutele applicabili ai lavoratori delle industrie culturali e creative in materia di contratti, strumenti di rappresentazione collettiva, previdenza sociale, assicurazione malattia e tassazione al fine di combattere le forme di precariato esistenti e facilitare la mobilità degli artisti in tutta l'Unione.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και υπογραμμίζουμε ότι στην Ευρώπη του 21ου αιώνα, με τη μετάβαση στην ψηφιακή οικονομία, οι ΚΠΔ αντικαθιστούν ολοένα και περισσότερο τις παραδοσιακές διαδικασίες κατασκευής και τις παραδοσιακές αξιακές αλυσίδες. Σήμερα, η παραγωγή ποιοτικού περιεχομένου, η ικανότητα για καινοτομία, αφήγηση, φαντασία, πρόκληση συναισθημάτων, έχουν γίνει η πολυτιμότερή μας materia prima. Οφείλουμε λοιπόν να την καλλιεργήσουμε, να τη στηρίξουμε, να την προωθήσουμε, να την υπερασπιστούμε.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση σχετικά με μια συνεκτική πολιτική της ΕΕ για τους κλάδους του πολιτισμού και της δημιουργικότητας αποτελεί μια θετική προσπάθεια υιοθέτησης κοινής στάσης των κρατών μελών της ΕΕ ως προς πολιτιστικά ζητήματα, που στόχο έχει την προστασία αλλά και ανάδειξη δημιουργικών δυνάμεων της Ευρώπης. Ως εκ τούτου ψήφισα θετικά.
                  

Angelo Ciocca (ENF),
per iscritto. – La relazione vuole delineare una politica industriale per il settore delle industrie culturali e creative, accentrando però i poteri decisionali del settore culturale alla Commissione europea. La relazione contiene anche passaggi condivisibili che sono tuttavia offuscati da una centralizzazione decisionale non rispettosa delle diversità culturali. Voto di astensione.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – La nostra civiltà ha fornito un apporto non indifferente al patrimonio culturale mondiale e affinché si prosegua nel cammino intrapreso migliaia di anni or sono, voto convintamente a favore della relazione. Unitamente all'indiscutibile valore culturale, va aggiunta la forte impronta impressa nell'inclusione e nella coesione sociale e tali elementi essenziali conducono ad un'eminente considerazione delle industrie culturali e creative in virtù degli stimoli indotti sull'innovazione in altri settori. Promuovere la creatività, ad oggi, implica dunque un generale accrescimento del benessere psichico, sociale ed economico dell'essere umano e pertanto si rende prioritaria l'istituzione di un quadro di politica industriale globale, coerente e di lungo termine per le ICC al fine di collezionarne dati, accrescerne competitività e capacità di realizzare nuovi posti di lavoro di qualità. Realizzare quanto fin qui esposto si renderà possibile attraverso una cooperazione intersettoriale per integrare la creatività con un'educazione imprenditoriale efficace. Inoltre, andrebbero introdotte nuove forme di finanziamento per le ICC, che sono prevalentemente PMI, attraverso partnership pubblico-private. Ripongo estrema fiducia nel ruolo e nell'attività svolta dalle ICC e attendo trepidante l'adozione delle politiche promosse per favorirne lo sviluppo dal momento che esse sono pregne di effetti positivi in ambiti prioritari per uscire dalla crisi che affligge l'UE.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on a coherent EU policy for cultural and creative industries.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – As indústrias culturais e criativas (ICC) caracterizam-se pelo seu duplo valor intrínseco: desempenham um papel fundamental na preservação e na promoção da diversidade cultural e linguística da Europa, reforçam o sentimento de pertença à identidade europeia e regional, contribuem para a transmissão de conhecimentos e valores e preservam o património cultural e imaterial da Europa para as gerações atuais e vindouras.
                  

                     Torna-se, pois, estrategicamente importante apoiar as ICC inovadoras e orientadas para a investigação.
                  

                     Para concretizarmos todas as potencialidades do setor, é necessária uma ação concertada a nível nacional, regional e local, mas também à escala da UE, sendo necessário: reunir estatísticas e dados fiáveis sobre o setor; estimular a inovação e o empreendedorismo no setor cultural e criativo; melhorar o acesso ao financiamento e desenvolver competências, incluindo qualificações empresariais.
                  

                     AS ICC desempenham um papel essencial na reindustrialização da Europa, são um motor de crescimento e ocupam uma posição estratégica para desencadear efeitos positivos a nível da inovação noutros setores, como o turismo, o comercio retalhista e as tecnologias digitais.
                  

                     A UE deve assumir um papel de liderança na promoção do importante impacto positivo dos setores criativos em toda a Europa, promovendo a sua cultura.
                  

                     Pelo exposto, apoio o presente relatório.
                  

Birgit Collin-Langen (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht gestimmt, denn wir müssen einen Rechtsrahmen gestalten, der die innovative und forschungsorientierte europäische Kultur- und Kreativwirtschaft fördert und schützt. Das wirtschaftliche Potenzial dieser Branche ist enorm und es spielt eine entscheidende Rolle bei der Reindustrialisierung der EU. Resultat der Gestaltung dieses Rechtsrahmens sollte ein fairer und effektiver Markt sein, der die Interessen der Künstler, Urheber und Designer im Kultur- und Kreativsektor, aber auch der Plattformbetreiber und der Nutzer berücksichtigt.
                  

Jane Collins and Mike Hookem (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative report on a coherent EU policy for cultural and creative industries. We do not think that cultures in Europe would benefit from new EU measures and policies in this field. We believe that each Member State should have the right to decide independently on how to preserve and promote its culture.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore del testo in quanto le industrie creative e culturali svolgono a mio avviso un ruolo fondamentale nella reindustrializzazione dell'Europa e sono un elemento trainante per la crescita collocandosi in posizione strategica per stimolare ricadute innovative in altri settori industriali, come ad esempio quelli relativi al turismo, al commercio al dettaglio e alle tecnologie digitali. Su queste tematiche l'UE potrebbe assumere un ruolo guida nel promuovere maggiormente gli importanti effetti positivi che i settori creativi sortiscono in tutta Europa, anche per incentivare sempre maggiormente politiche a sostegno della cultura europea.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – No he podido votar a favor del presente informe porque, pese a contener numerosos puntos positivos, supone una propuesta que garantiza la participación de los grandes actores económicos. El desarrollo de unas industrias culturales y creativas depende de que los autores obtengan una justa remuneración por su trabajo pero sin que esto suponga formas de bloqueo del desarrollo de dicha industria y de sus servicios a la ciudadanía. El informe contiene referencias positivas en el sentido de la inclusión de los derechos de los creadores, pero también garantiza la concentración de los derechos de propiedad intelectual a través de su financiarización. Es por esto por lo que no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Le industrie culturali e creative sono i settori che poggiano sui valori culturali, sulla creatività, sulle competenze e sul talento individuali, che hanno il potenziale di creare ricchezza e occupazione, generando valore dalla proprietà intellettuale. Pertanto diventa strategicamente importante sostenere le ICC europee innovative e orientate alla ricerca, in quanto esse sono in grado di preservare la diversità culturale e linguistica, il pluralismo e l'offerta di servizi innovativi e di qualità elevata, soprattutto nel contesto del mercato convergente e globalizzato. Sebbene il consumo dei contenuti creativi non sia mai stato così elevato, oggi il divario di valore a scapito dei creatori, ha creato un mercato inefficiente e ingiusto e costituisce una minaccia per la salute a lungo termine dei settori creativi e culturali dell'UE e per il successo del mercato unico digitale. Pertanto ho accolto con favore la presente risoluzione, che invita la Commissione alla identificazione di soluzioni giuridiche applicabili ai servizi online che permettano di superare la distorsione del mercato.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Atuurile care definesc Europa în lume sunt: cultură, artă și creativitate. În cei 3000 de ani de moștenire culturală, industriile culturale și creative au marcat evoluția civilizațiilor europene. Sprijinirea acestora, mai ales într-un context al tranziției la economia digitală, devine o nevoie strategică, întrucât acestea sunt menite să conserve diversitatea lingvistică și culturală, dar și pluralismul etnic. Pe lângă impactul economic generat de aceste industrii, acestea reprezintă și un pilon solid în consolidarea parteneriatelor internaționale. Am votat pentru susținerea acestor industrii care joacă un rol esențial în reindustrializarea Europei și care reprezintă un vector pentru creșterea economică. Consider că Uniunea Europeană trebuie să-și asume rolul de lider în promovarea politicilor care susțin cultura.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. - A kulturális és a kreatív iparágak (kki-k) azok az iparágak, amelyek kulturális értékekre, egyéni kreativitásra, készségekre és tehetségre alapulnak, valamint a szellemi tulajdonra alapuló értékteremtés útján képesek vagyont és munkahelyeket teremteni. Összekapcsolják a művészetet, a kultúrát az üzlettel és a technológiával. A kki-k további fejlődéséhez átfogó európai szintű iparági stratégia szükséges. Az Európai Parlament jelentése felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre a kulturális és kreatív ágazat számára egy átfogó és hosszú távú iparági szakpolitikai keretet, továbbá, hogy az EU a kki-k fejlesztését, ösztönzését és finanszírozását szerepeltesse stratégiai célkitűzései között. A kki-iparágakban rengeteg lehetőség rejlik. Munkahelyek teremtése szempontjából is lényeges szektorról van szó, éppen ezért lenne rá kedvező hatással egy jogi keretrendszer létrehozása, amely figyelembe veszi az ágazati sajátosságokat és teret ad a további innovációknak.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Zagłosowałem za przyjęciem sprawozdania, które wzywa Komisję do opracowania spójnych i długoterminowych ram polityki przemysłowej dla sektora kultury i branży twórczej oraz które wzywa UE do włączenia rozwoju, promocji i ochrony branży sektora kultury i sektora kreatywnego do swoich strategicznych celów i ogólnych priorytetów politycznych. Uważam, że sektor kultury i sektor kreatywny to branże bazujące na wartościach kulturowych i kreatywności jednostki oraz umiejętnościach i talentach, które mogą generować dochody i tworzyć miejsca pracy. Szczególnego znaczenia nabiera ochrona tradycyjnych procesów produkcyjnych i tradycyjnych łańcuchów wartości w czasach postępującego rozwoju w sektorze gospodarki cyfrowej. Należy zaznaczyć, że Komisja powinna zwrócić szczególną uwagę na kwestie dotyczące odpowiedzialności platform internetowych, warunków na rynku pracy oraz prób zwiększenia budżetu programu Kreatywna Europa.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – Cultural and creative industries have the potential to help to alleviate the current economic and employment difficulties in the European Union and promote inclusive and sustainable growth as well as innovation. I am in favour of this report, which deals with the precarious contractual situation in the cultural and creative industries and ensures respect for fundamental social and labour standards. We need to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and right holders receive fair remuneration for their works.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I welcome the adoption of this report which represents a supportive policy framework that can help cultural and creative industries deliver jobs and growth. I believe an EU policy framework for the cultural and creative industries must support, not burden, small business.

Jakop Dalunde (Verts/ALE),
skriftlig. – Den kulturella och kreativa näringen är en viktig del av Europas samhälle och ekonomi. Initiativyttrandet lyfter på flera ställen fram bra initiativ och behov som näringen skulle vara förtjänt av. Vi ser det emellertid som problematiskt att hårdare upphovsrättslagstiftning ses som ett av de viktigaste verktygen för att säkra industrins framtid. Av dessa skäl har den svenska gröna delegationen valt att lägga ned sin röst vad gäller betänkandet om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Este cert faptul că femeile se confruntă și în cadrul industriilor culturale și creative cu aceleași bariere ca în alte sectoare economice, în special în ceea ce privește decalajul de remunerare și de pensii dintre femei și bărbați, accesul la finanțare, stereotipurile, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții. Consider că potențialul imens al femeilor inovatoare și antreprenoare și rolul important pe care acestea îl joacă în industriile culturale și creative trebuie stimulat și, prin urmare, cred că toate statele membre trebuie încurajate să asigure sprijinul financiar și formarea adecvate, prin promovarea schimbului de bune practici în cadrul industriilor culturale și creative.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative recommande à la Commission européenne l'élaboration d'un cadre industriel stratégique à long terme complet et cohérent pour les secteurs de la culture et de la création, et l'octroi de fonds suffisants aux industries culturelles et créatives (ICC). Les députés européens souhaitent en effet stimuler la compétitivité de ces secteurs, afin qu'ils expriment leur potentiel en matière de création d'emplois de qualité et de croissance. À cette fin, le rapport propose notamment une définition harmonisée des ICC sur laquelle les données statistiques devront se fonder. Il appelle également à un renforcement de la coopération entre les PME et les centres de recherche et les universités, pour favoriser l'intégration des innovations dans l'économie. Enfin, le rapport propose de diversifier les outils et fonds à disposition des entreprises pour encourager l'investissement. Soutenant ces objectifs, j'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative report on a coherent EU policy for cultural and creative industries. We do not think that cultures in Europe would benefit from new EU measures and policies in this field. We believe that each Member State should have the right to decide independently on how to preserve and promote its culture.

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai voté en faveur de ce rapport sur une politique cohérente de l'Union européenne pour le secteur créatif. Avec plus de 12 millions d'emplois à plein temps, le secteur créatif est indéniablement un pan important de l'économie européenne. Afin de développer davantage ce secteur, l'Union et ses États membres doivent assurer la cohérence de leurs politiques de soutien. Cela doit se traduire par l'adoption d'une définition harmonisée du secteur, ainsi que par l'élaboration d'un cadre législatif réglant ses défis les plus problématiques, par exemple, les questions de la numérisation et des droits d'auteur.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak. Ide tartoznak pl. a különböző művészeti alkotások, audiovizuális termékek (filmek, televíziós műsorok, videójátékok), zene, kulturális örökség, fesztiválok stb.
                  

                     A kreatív és kulturális iparágak hozzájárulnak az európai tudás és értékek megőrzéséhez, továbbadásához, ugyanakkor hozzájárulnak a foglalkoztatás, a beruházások és a versenyképesség növeléséhez is. Ezért a kreatív és kulturális iparágak jövője különösen fontos.
                  

                     A kreatív iparágak különösen hangsúlyosak az európai kutatás-fejlesztési piacon. Sok esetben az alacsony belépési korlátok miatt olyanok is be tudnak kerülni egy adott terület élvonalába, akik más, tőkeintenzívebb beruházásokra képtelenek lennének. Ez a vonás a korábbinál szélesebb rétegeknek is lehetőséget teremt az európai innovációban való részvételhez.
                  

                     A kreativitás a kultúra és a művészet valamennyi megjelenési formájára alapul, és az oktatás szerves része kell, hogy legyen. Ezért különösen fontos emlékeztetni a tagállamokat arra, hogy iskolai tantervükben szerepeltessék a művészeti, a zenei, a színházi és a filmművészeti oktatást, mivel ezek a kulturális örökséggel, a művészeti gyakorlattal és a kreativitással kapcsolatos tudás elmélyítésének kulcstényezői.
                  

Isabella De Monte (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione perché ritengo che le industrie culturali e creative (ICC) europee siano innovative e orientate alla ricerca. Nel mercato globalizzato le ICC hanno la potenzialità di preservare la diversità culturale e linguistica salvaguardando così il patrimonio culturale per le generazioni future. Inoltre, le ICC sono promotrici di crescita economica e dell'occupazione con 3 milioni di imprese e 12 milioni di dipendenti nell'UE.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – L'une des forces de l'économie européenne est sa capacité à créer et à innover. Le secteur des industries culturelles et créatives contribue à hauteur de 39 % au PIB de l'Union. Il emploie davantage de personnes que le secteur automobile et est hautement compétitif à l'international.
                  

                     Afin que ce secteur puisse continuer à se développer, il est essentiel qu'il bénéficie d'un soutien politique et financier adéquat. Or, en comparaison à d'autres industries européennes, il a à sa disposition assez peu d'instruments de soutien financier.
                  

                     Pour remédier à ce déséquilibre, deux orientations doivent être préconisées. D'une part, la mise en place d'un véritable cadre de politique industrielle permettant un soutien de la culture sur le long terme. D'autre part, des politiques nationales qui œuvrent en soutien à ce cadre européen.
                  

                     Notre législation doit aussi apporter des réponses aux problématiques soulevées par la révolution numérique. Par exemple, les droits d'auteur doivent être modernisés pour protéger les créateurs et responsabiliser les hébergeurs et les intermédiaires, et ainsi permettre à tous de profiter de l'offre culturelle de façon juste et durable.
                  

                     Enfin, rappelons que préserver la vitalité de la culture européenne est essentiel au dynamisme intellectuel de nos sociétés et participe à la définition de notre identité.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenue sur ce texte.
                  

                     Ce rapport souligne quelques éléments intéressants sur ces industries, en particulier qu'elles sont difficilement délocalisables et peuvent jouer un rôle moteur dans la réindustrialisation et dans la relance de l'emploi par la formation aux métiers manufacturiers; qu'elles sont représentatives du savoir-faire européen à l'étranger, d'autant plus qu'elles sont généralement exclues de tout accord avec des États tiers.
                  

                     Nous approuvons également l'analyse portant sur les PME dans le secteur culturel.
                  

                     Néanmoins, nous ne sommes pas favorables à une mainmise toujours plus forte de la Commission sur ce secteur d'activité, notamment en ce qui concerne la réglementation des droits d'auteurs. En outre, l'insistance sur le marché unique et la mobilité des artistes semble paver la voie à des facilités d'obtention de visas en faveur de ressortissants d'États tiers.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Културните и творческите индустрии се нуждаят от подкрепа за тяхното развитие и просперитет. Политиките, които води Европейският съюз в това отношение, трябва да бъдат последователни и затова инициативата за такъв доклад беше изцяло подкрепена от мен. Доволен съм и от крайния резултат, постигнат след известни компромиси и от страна на моята политическа група. Затова и подкрепих доклада.
                  

                     Културните и творческите индустрии са базирани на културните ценности, на индивидуалното творчество, умения и таланти, които имат потенциал за генериране на богатство и работни места чрез създаване на стойност от интелектуална собственост. Статистиката показва, че 7,5% от работната сила на ЕС се осигурява от тези индустрии, които са доказали своя растеж през последните години.
                  

                     Докладът анализира влиянието и потенциала на културните и творческите индустрии и призовава те да бъдат включени в стратегическите цели на Европейския съюз, както и в общите политически приоритети.
                  

Linnéa Engström (Verts/ALE),
skriftlig. – Den kulturella och kreativa näringen är en viktig del av Europas samhälle och ekonomi. Initiativyttrandet lyfter på flera ställen fram bra initiativ och behov som näringen skulle vara förtjänta av. Vi ser det emellertid som problematiskt att hårdare upphovsrättslagstiftning ses som ett av de viktigaste verktygen för att säkra industrins framtid. Av dessa skäl har den svenska gröna delegationen valt att lägga ned sin röst vad gäller betänkandet om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Είναι γεγονός πως ο πολιτιστικός φορέας έχει δημιουργήσει θέσεις εργασίας, οδηγώντας στη δημιουργία νέων επιχειρηματικών μοντέλων που έχουν ως στόχο την ψηφιοποίηση της πολιτιστικής κληρονομιάς, την ολοκλήρωση της ψηφιακής ενιαίας αγοράς, τον εκσυγχρονισμό των εκπαιδευτικών διαδικασιών, καθώς και στην καλλιέργεια ισχυρών στρατηγικών δεσμών μεταξύ της πολιτικής στον τομέα του πολιτισμού και των κοινών και παραγωγικών πόρων.
                  

                     Οφείλουμε λοιπόν να καλλιεργήσουμε, να στηρίξουμε, να προωθήσουμε, να υπερασπιστούμε τον Πολιτισμό, την τέχνη και τη δημιουργικότητα.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I abstained on the vote on this report as it did not address intellectual property rights effectively. The creative industries in Wales are an important sector for both culture and the economy and I do not feel this own-initiative report does enough to protect their interests.

Eleonora Evi (EFDD),
per iscritto. — Le imprese culturali e creative hanno bisogno di un quadro politico chiaro per orientare il proprio sviluppo nel grande processo di digitalizzazione che stiamo vivendo. La relazione in questione doveva dare slancio a nuovi modelli di business e nuovi modelli di cultura e innovazione, tutelando maggiormente i creatori delle opere, autori ed esecutori e meno ai titolari dei diritti. Al contrario, l'approccio convenzionale di preservazione dei modelli di business esistenti, fortemente orientati alla protezione dei titolari dei diritti, e di modelli di cultura di massa, consumistici e mercificati, va in direzione completamente opposta. Ho votato negativamente.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – As indústrias culturais e criativas são as indústrias que têm por base os valores culturais, a criatividade individual, as competências e o talento com potencial para gerar riqueza e emprego através da criação de valor a partir da propriedade intelectual.
                  

                     Por isso, para concretizar todas as potencialidades do setor, é necessária uma ação concertada a nível nacional, regional e local, mas também à escala da UE.
                  

                     Reunir estatísticas e dados fiáveis com base numa definição abrangente, de modo a sensibilizar para as características e as necessidades do sector, acompanhar a evolução do setor, a fim de criar soluções para as ICC adequadas à finalidade, estimular a inovação e o empreendedorismo no setor cultural e criativo, facilitando a cooperação com outros setores e políticas (cruzamentos), e melhorar o acesso ao financiamento, apoiando novos modelos de negócio, são algumas das medidas preconizadas com as quais estou de acordo.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – O essencial deste relatório assenta em conceções que não subscrevemos.
                  

                     Há aspetos que não nos suscitam discordância, embora devam ser relativizados no contexto geral do relatório.
                  

                     O relatório propõe uma definição das Indústrias Culturais e Criativas (ICC) segundo a qual estas ‘assentam em valores culturais, criativos, individuais, competências e talento, suscetíveis de criar riqueza e emprego através da valorização da propriedade intelectual. Arquitetura, arquivos e bibliotecas, artesanato, audiovisual (incluindo cinema, televisão, jogos vídeo e multimédia), património cultural, design, indústrias do luxo orientadas para a criatividade e indústria da moda, festivais, música, artes performativas, livros e edição, rádio e artes visuais’.
                  

                     No fundamental, todas as áreas da atividade cultural que vêm sendo objeto de mercantilização, e áreas da produção de mercadorias a que agora se pretende atribuir um estatuto ‘cultural’.
                  

                     Basta olhar para o nosso país e imaginar as consequências que teria, num quadro cultural já tão degradado, a classificação do património, dos arquivos e bibliotecas, das artes em geral no universo das indústrias culturais, ao lado da moda, da joalharia, dos festivais e dos jogos vídeo, competindo com eles na ‘criação de riqueza e emprego através da valorização da propriedade intelectual’. Tratar-se-ia da consagração de uma conceção mercantilizadora da cultura que é, só por si, razão para rejeitar este relatório.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della presente relazione poiché essa esamina la definizione, le potenzialità e il valore sociale ed economico delle industrie culturali e creative. In particolare, condivido la richiesta, avanzata alla Commissione, di sviluppare un coerente quadro di politica industriale per il settore culturale e creativo, includendo lo sviluppo e la protezione delle ICC negli obiettivi strategici e prioritari dell'Unione europea.
                  

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Súdržná politika v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu predstavuje strategický krok smerom k vytvoreniu nových pracovných miest, udržateľného rastu a podpory inovácií a kultúrneho dedičstva. Legislatíva sa v tejto oblasti zameriava na opatrenia, ktoré povedú k realizácii plného potenciálu tohto odvetvia prostredníctvom jasných a presných vymedzení. Členské štáty by mali vypracovať alebo zaviesť právny a inštitucionálny rámec pre tvorivú umeleckú činnosť v prípade zmlúv, sociálneho zabezpečenia, zdravotného poistenia, priame a nepriame zdaňovanie a súlad s európskymi normami. Európska komisia musí reagovať na zníženie rozdielu hodnoty a bude musieť zabezpečiť, aby autori a tvorcovia a nositelia práv dostali primeranú kompenzáciu za svoje diela.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo dalla relazione in quanto il tema dell'accentramento decisionale dei temi culturali alla Commissione non può collimare con il rispetto della diversità culturale delle industrie.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Κλάδοι του πολιτισμού και της δημιουργικότητας είναι εκείνοι οι κλάδοι που βασίζονται στις πολιτιστικές αξίες, στην ατομική δημιουργικότητα, τις δεξιότητες και το ταλέντο, έχοντας τη δυνατότητα δημιουργίας πλούτου και θέσεων εργασίας μέσω της παραγωγής αξίας από τη διανοητική ιδιοκτησία.
                  

                     Είναι γεγονός πως ο πολιτιστικός φορέας έχει δημιουργήσει θέσεις εργασίας, οδηγώντας στη δημιουργία νέων επιχειρηματικών μοντέλων που έχουν ως στόχο την ψηφιοποίηση της πολιτιστικής κληρονομιάς, την ολοκλήρωση της ψηφιακής ενιαίας αγοράς, τον εκσυγχρονισμό των εκπαιδευτικών διαδικασιών, καθώς και στην καλλιέργεια ισχυρών στρατηγικών δεσμών μεταξύ της πολιτικής στον τομέα του πολιτισμού και των κοινών και παραγωγικών πόρων.
                  

                     Οφείλουμε λοιπόν να καλλιεργήσουμε, να στηρίξουμε, να προωθήσουμε, να υπερασπιστούμε τον Πολιτισμό, την τέχνη και τη δημιουργικότητα.
                  

                     Επομένως, υπερψηφίζω την έκθεση καθώς και τις προτάσεις της Επιτροπής Βιομηχανίας, Έρευνας και Ενέργειας καθώς και της Επιτροπής Πολιτισμού και Παιδείας για συνεκτική πολιτική της ΕΕ για τους κλάδους του πολιτισμού και της δημιουργικότητας.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The report calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with the precarious contractual situation in the cultural and creative industry and will ensure the respect for fundamental social and labour standards.
S&D had three main goals to insert in the report in order to have a coherent report: to complete the funding aspect of the cultural and creative industries; to strengthen the protection of authors and creators; and to introduce the social and labour dimension. All three goals were enhanced and included to the report by committee vote.
The Commission is called to take the appropriate measures to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and right holders receive fair remuneration for their works.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak, ezért a FIDESZ néppárti delegáció tagjaként szavazatommal támogattam a kezdeményezést.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. – The European cultural and creative industry is a very important sector that provides more than 12 million full-time jobs EU-wide and creates approximately EUR 509 billion in value for the EU GDP. I support the report in calling on the Commission to develop and propose a comprehensive and coherent policy framework for the sector, to foster innovation and enable sufficient funding. An important part of this should be to increase the market access for SMEs and start-up businesses and to foster interaction between different market actors.
The Commission should create a legal copyright framework that works for SMEs, creators, and right holders as piracy and counterfeiting is a serious concern for the innovation sector. The European cultural and creative industry has great potential in combating youth unemployment and promoting reindustrialisation and the Commission and Member States should include the CCIs in the EU Youth Employment Initiative and provide ways to facilitate entrepreneurship and training in this sector. To this end, the completion of the Digital Single Market should be a priority in order to fully seize the potential for growth and new jobs in this sector.

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Mi congratulo con il collega Morgano che bene ha tradotto, nel suo lavoro sulla relazione di iniziativa ‘Una politica dell'UE coerente per le industrie culturali e creative’, gli obiettivi e linee del gruppo S&D in merito alla tutela e allo sviluppo di uno dei settori maggiormente strategici per la crescita, la capacità occupazionale e l'innovazione digitale delle imprese europee.
                  

                     Con il nostro voto, oggi, intendiamo sostenere il nostro impegno a salvaguardare e promuovere lo sviluppo delle industrie culturali e creative, scommettendo sull'enorme ricchezza del patrimonio culturale europeo, sulle straordinarie risorse che le piccole e medie imprese rappresentano, e su una maggiore chiarezza ed equità che il quadro sociale dei lavoratori del settore richiedeva già da tempo.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del PE su una politica dell'UE coerente per le industrie culturali e creative (ICC) perché ritengo che le imprese in tale settore costituiscano una risorsa europea e possano favorire la crescita e l'occupazione nell'UE e pertanto possano contribuire in modo determinante allo sviluppo sociale ed economico dell'UE e degli Stati membri.
                  

                     L'Europa deve poter sfruttare a fondo le nuove fonti di crescita intelligente, sostenibile e inclusiva, che sono insite nell'industria culturale e creativa. Investire in esse potrebbe consentire ad un tempo lo sfruttamento del loro potenziale – ancora largamente inesplorato – e avere un impatto formidabile in termini di creazione di crescita e di occupazione, per via del loro impatto sociale ed economico in settori quali i nuovi modelli aziendali, la creatività e l'innovazione, la digitalizzazione e la creazione di competenze.
                  

                     Nell'UE le industrie culturali e creative impiegano a tempo pieno oltre 12 milioni di lavoratori, rappresentando il 5,3 per cento del VAL totale del PIL dell'UE, con punte ben più alte in talune regioni, dove le ICC contribuiscono più di altri settori all'occupazione dei giovani e si sono rivelate particolarmente resilienti all'urto della crisi economica. Per tutti questi motivi è necessario che l'ICC venga adeguatamente sostenuta.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Es ist notwendig, dass ein umfassender, kohärenter und langfristiger wirtschaftspolitischer Rahmen für die Kultur- und Kreativbranche entwickelt wird, um ihre Wettbewerbsfähigkeit zu fördern und ihr Beschäftigungs- und Wachstumspotenzial auszuschöpfen. Darüber hinaus ist eine branchenübergreifende Zusammenarbeit anzustreben, um die Interaktion zwischen kleinen und mittleren Unternehmen und Forschungszentren und Universitäten zu fördern.
                  

Nathan Gill (EFDD),
in writing. – I voted against this non-legislative report on a coherent EU policy for cultural and creative industries. I do not think that cultures in Europe would benefit from new EU measures and policies in this field. I believe that each Member State should have the right to decide independently on how to preserve and promote its culture.

Neena Gill (S&D),
in writing. – The creative economy across the UK employs nearly 3 million people and it has been one of the most resilient sectors during the economic crisis. I voted in favour of this report which calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situations in the cultural and creative industries and will ensure respect for fundamental social and labour standards.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Cette résolution du Parlement sollicite la mise en place d'une politique de soutien à l'industrie culturelle et créative à l'échelle de l'Union. De fait, les secteurs culturels et créatifs sont importants dans les différents États de l'Union et forment un patrimoine indéniable qu'il faut garder vivant afin d'éviter la muséification, voire la disparition, de certains métiers d'art en particulier.
                  

                     Ces secteurs sont aussi de puissants vecteurs de notre culture et par-là même de notre identité et de nos valeurs. Il convient donc que chaque peuple puisse s'exprimer selon ses propres traditions. Les innovations, surtout numériques, ont quant à elles révélé de nouveaux talents, notamment en France, pays qui se distingue particulièrement dans les jeux vidéo et les films d'animation. Ce rapport suggère des pistes de travail positives.
                  

                     Toutefois, le développement d'une politique cohérente de l'Union serait donc très risqué car il tendrait vers une homogénéisation des productions et des créations. Cette politique serait nécessairement soumise à l'idéologie de l'UE: immigrationniste, mondialiste, voire culpabilisatrice de nos traditions. La diplomatie culturelle, puissant outil d'influence des populations, est trop importante pour transférer cette compétence à l'Union, je me suis donc abstenue sur cette résolution du Parlement.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Se trata de un informe conjunto de las comisiones ITRE y CULT sobre los retos y posibilidades que enfrentan las industrias creativas y culturales en la Unión. Entre otras cuestiones pone de relieve la necesidad de políticas activas de promoción, acceso a financiación, lucha contra la piratería, mejor participación de los autores y creadores en el reparto de beneficios, promover la cooperación intersectorial y la movilidad, mejorar las condiciones laborales de los trabajadores del sector y la brecha de género, etc. He votado a favor del informe, porque creo que estos aspectos son necesarios para sentar las bases de una política específica que permita valorizar el sector y hacerlo crecer de forma sostenible el conjunto de los Estados miembros.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this report as I believe that that the EU could take a leading role in promoting the important positive impact that the creative sectors have across Europe, and promote policies that champion Europe's most unique asset: its culture. The creative economy across the UK employs nearly three million people and it has been one of the most resilient sectors during the economic crisis. The report calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situations in the cultural and creative industries and will ensure respect for fundamental social and labour standards. The Commission is called on to act appropriately to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and rights holders receive fair remuneration for their works.

Françoise Grossetête (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car il est nécessaire d'avoir un cadre légal pour les entreprises du secteur culturel et créatif, adapté à l'ère du numérique et qui permette d'encourager la collaboration des PME avec les centres de recherches universitaires. Le rapport prévoit par ailleurs de soutenir la compétitivité des entreprises du secteur en leur facilitant l'accès au financement, notamment dans le cadre du plan Juncker pour les investissements stratégiques.
                  

Sylvie Guillaume (S&D),
par écrit. – La culture est l'indispensable ciment de nos sociétés, mais c'est aussi une industrie dynamique, porteuse de croissance: 12 millions d'emplois et 509 milliards d'euros de valeur ajoutée dans le PIB de l'Union européenne.
                  

                     C'est dans ce contexte que j'ai soutenu cette résolution, pour affirmer que la transition numérique doit être au service du maintien d'une culture vivante et d'une création de qualité où les bénéfices sont justement partagés. Les artistes, les créateurs et les entreprises culturelles européennes doivent être soutenus en cela, grâce à l'établissement de conditions équitables face aux géants du numérique.
                  

                     Aujourd'hui, les contenus créatifs sont de plus en plus accessibles, les coûts de distribution ont chuté avec l'évolution technologique, pourtant les créateurs n'ont pas vu, en retour, leurs revenus augmenter. Au contraire, pour certains, ceux-ci ont dramatiquement chuté. Une grande part de la valeur ajoutée est captée par les plateformes numériques qui jouent un rôle d'intermédiaire entre les créateurs et les consommateurs de produits culturels. Ceci n'est pas acceptable.
                  

                     Il nous faut une stratégie européenne ambitieuse qui allie industrie, culture et création, qui respecte, à l'ère du numérique, la diversité et la qualité et qui permette aux créateurs de vivre de leur travail.
                  

András Gyürk (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak. Ide tartoznak pl. a különböző művészeti alkotások, audiovizuális termékek (filmek, televíziós műsorok, videójátékok), zene, kulturális örökség, fesztiválok stb. A kreatív és kulturális iparágak segítik az európai tudás és értékek megőrzését, továbbadását, ugyanakkor hozzájárulnak a foglalkoztatás, a beruházások és a versenyképesség növeléséhez is. Ezért a kreatív és kulturális iparágak jövője különösen fontos.
                  

                     Ezen iparágak különösen hangsúlyosak az európai kutatás-fejlesztési piacon. Sok esetben az alacsony belépési korlátok miatt olyanok is be tudnak kerülni egy adott terület élvonalába, akik más, tőkeintenzívebb beruházásokra képtelenek lennének. Ez a vonás a korábbinál szélesebb rétegeknek is lehetőséget teremt az európai innovációban való részvételhez. A kreativitás a kultúra és a művészet valamennyi megjelenési formájára alapul, és az oktatás szerves része kell, hogy legyen. Ezért különösen fontos emlékeztetni a tagállamokat arra, hogy iskolai tantervükben szerepeltessék a művészeti, a zenei, a színházi és a filmművészeti oktatást, mivel ezek a kulturális örökséggel, a művészeti gyakorlattal és a kreativitással kapcsolatos tudás elmélyítésének kulcstényezői.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Παρ' όλο που το άρθρο 167 της ΣΛΕΕ αποκλείει ρητώς την εναρμόνιση στον τομέα του Πολιτισμού σημειώνοντας πως οι αρμοδιότητες της ΕΕ έγκειται μονάχα στο να ενθαρρύνει τη συνεργασία μεταξύ των κρατών και να συμπληρώνει τη δράση τους για την βελτίωση της γνώσης και τη διάδοση του πολιτισμού και την προστασία της πολιτιστικής κληρονομιάς, ωστόσο με την εν λόγω έκθεση επιδιώκεται να διαμορφωθεί ένα συγκεκριμένο πλαίσιο που να θέτει τους όρους για την διαχείριση του πολιτισμού ως ακόμη μιας κερδοφόρας βιομηχανίας. Ακόμη και οι μεμονωμένες θετικές αναφορές που υπάρχουν στην έκθεση όσον αφορά την ανάγκη για ενίσχυση της χρηματοδότησης στους τομείς του Πολιτισμού και της δημιουργικότητας, στήριξη των ΜMΕ και αντιμετώπιση των διακρίσεων στην αγορά εργασίας, οι οποίες σχετίζονται με το φύλο, ακυρώνονται από τον απώτερο στόχο που τίθεται για εξυπηρέτηση των αναγκών της αγοράς και αξιοποίηση του πλήρους δυναμικού των κλάδων του Πολιτισμού και της δημιουργικότητας ως ακόμη ένα εργαλείο για ενίσχυση της ανταγωνιστικότητας. Ως εκ τούτου καταψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this report that highlights how the EU can take a leading role in promoting the important positive impact of the cultural and creative sectors, particularly fostering policies that champion Europe's most unique asset: its culture. All around the world, the cultural and creative sector (CCIs) are considered a major and growing part of the global economy. Its importance as a generator of jobs and wealth is increasingly recognised, particularly so in the EU. We need a comprehensive industrial strategy at the European level that will take all specific characteristics of cultural and creative industries into account, and will turn challenges like digitalisation and the review of copyright rules into new growth and job opportunities by creating a balanced legal framework. CCIs have a key role in reindustrialising Europe.

Krzysztof Hetman (PPE),
na piśmie. – Głosowałem za przyjęciem raportu w sprawie spójnej polityki UE dla sektora kultury i sektora kreatywnego.
                  

                     Nie ulega wątpliwości, że branże kulturalne i kreatywne są wyjątkowo silną gałęzią europejskiej gospodarki, stanowiąc wręcz wizytówkę i znak rozpoznawalny Europy na świecie. Mają one ogromny potencjał zarówno do wspierania wzrostu gospodarczego, innowacyjności i konkurencyjności Unii Europejskiej, ale też do promowania i kultywowania naszej tradycji i różnorodności kulturowej. Nie ulega zatem wątpliwości, że wymagają one szczególnego wsparcia, aby mogły się one w sposób nieograniczony rozwijać, dlatego zgadzam się ze sprawozdawcami, że konieczne jest stworzenie na poziomie europejskim strategii przemysłowej uwzględniającej szczególne cechy tych branż, jak również odpowiadającej ich potrzebom, między innymi w zakresie prawa autorskiego czy digitalizacji.
                  

                     Ponadto chciałbym zauważyć, że wiele z firm działających w tej branży to firmy rodzinne i w związku z ich szczególną sytuacją prawną wymagają one kompleksowego podejścia, zwłaszcza w odniesieniu do takich zagadnień jak na przykład prawo spadkowe.
                  

György Hölvényi (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak. Ide tartoznak pl. a különböző művészeti alkotások, audiovizuális termékek (filmek, televíziós műsorok, videojátékok), zene, kulturális örökség, fesztiválok stb. A kreatív és kulturális iparágak hozzájárulnak az európai tudás és értékek megőrzéséhez, továbbadásához, ugyanakkor hozzájárulnak a foglalkoztatás, a beruházások és a versenyképesség növeléséhez. Ezért a kreatív és kulturális iparágak jövője különösen fontos.
                  

                     A kreatív iparágak különösen hangsúlyosak az európai kutatás-fejlesztési piacon. Sok esetben az alacsony belépési korlátok miatt olyanok is be tudnak kerülni egy adott terület élvonalába, akik más, tőkeintenzívebb beruházásokra képtelenek lennének. Ez a vonás a korábbinál szélesebb rétegeknek is lehetőséget teremt az európai innovációban való részvételhez. A kreativitás a kultúra és a művészet valamennyi megjelenési formájára alapul, és az oktatás szerves része kell, hogy legyen. Ezért különösen fontos emlékeztetni a tagállamokat arra, hogy iskolai tantervükben szerepeltessék a művészeti, a zenei, a színházi és a filmművészeti oktatást, mivel ezek a kulturális örökséggel, a művészeti gyakorlattal és a kreativitással kapcsolatos tudás elmélyítésének kulcstényezői.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – In this report the Commission is called to take the appropriate measures to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and right holders receive fair remuneration for their works. I voted in favour.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za izvješće Dosljedna politika EU-a za kulturne i kreativne industrije (2016/2072(INI)), s obzirom na to da se kultura i kreativni sektor smatra rastućim dijelom svjetskog gospodarstva, iznimno bitnim za otvaranje radnih mjesta.
                  

                     Prema studiji Europske komisije, kulturne i kreativne industrije predstavljaju 11,2 % svih privatnih poduzeća i 7,5 % svih osoba zaposlenih u gospodarstvu. Kulturne i kreativne industrije obuhvaćaju više od tri milijuna poduzeća u kojima radi više od 12 milijuna ljudi te stvaraju 5,3 % ukupnog europskog BDP-a.
                  

                     Potrebno je poboljšati ulagačko okruženje i proširiti spektar financijskih instrumenata dostupnih mikropoduzećima i MSP-ovima u kulturnom i kreativnom sektoru novim i inovativnim programima financiranja. Komisiju bi trebala uspostaviti sveobuhvatan, dosljedan i dugoročan okvir industrijske politike za kulturni i kreativni sektor te integrirati potpore EU-a za kulturne i kreativne industrije usvajanjem sveobuhvatne strategije.
                  

                     Podržavam uspostavu ‘europske nagrade za kreativne i kulturne industrije’.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Les bonnes idées côtoient dans ce rapport les mauvaises car, si je salue l'importance accordée au potentiel des PME dans l'industrie culturelle et à leur capacité de protéger la culture et le savoir-faire, la question de la souveraineté est pour moi indiscutable. Si ce rapport visait les politiques industrielles des États membres plutôt qu'à l'échelle de l'Union, seule compétente selon lui, il gagnerait mon soutien.
                  

                     Je me suis abstenu.
                  

Danuta Jazłowiecka (PPE),
na piśmie. – Poparłam ten raport, ponieważ sektory kultury i kreatywny są niezwykle ważne dla europejskiej gospodarki. Wystarczy wspomnieć, że tworzy je 3 mln przedsiębiorstw zatrudniających łącznie 12 mln pracowników. Znaczenie tej branży wynika również z faktu, iż trudno przenieść istniejące w jej ramach miejsca pracy do innych państw i na inne kontynenty. Przede wszystkim dlatego, że wiążą się one z określonymi kompetencjami kulturowymi i doświadczeniem społecznym.
                  

                     Dodatkowo w ramach tych sektorów częściej znajdują zatrudnienie osoby młode oraz kobiety, a więc grupy społeczne dotknięte w największym stopniu bezrobociem. Jeżeli spojrzymy na strukturę wykształcenia młodych ludzi, to bardzo często podejmują oni edukację w tych właśnie obszarach, co oznacza, że mamy w ramach Unii odpowiedni potencjał kadrowy. Dlatego dziwi brak unijnej strategii dla tego obszaru gospodarki. Oznacza to bowiem nie tylko, że brak jest wizji tego jak zagospodarować istniejący potencjał, ale przede wszystkim nie myślimy o tym, jak wykorzystać unijne instrumenty i programy do wzmocnienia omawianej branży, a tym samym kreowania nowych i stabilnych miejsc pracy.
                  

                     Najlepszym przykładem porażki w tym sektorze jest fakt, iż w ramach Europejskiego Funduszu Inwestycji Strategicznych – którego jednym z priorytetów jest wsparcie branży kultury i kreatywnej – nie przyznano do tej pory żadnego finansowania na projekt z omawianych sektorów.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – I supported this report because it calls for further development of a comprehensive, coherent and long-term industrial policy framework for the cultural and creative sector (CCS) in terms of growth. I believe that the EU is in a strategic position to trigger innovative spillovers in other industrial sectors, such as tourism, retail, and digital technologies and that it can take a leading role in promoting the positive impact that the creative sectors have across Europe.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mes collègues Christian Ehler et Luigi Morgano relatif à la politique de l'Union pour le secteur culturel et créatif. Le rapport appelle à une véritable politique industrielle européenne en faveur des secteurs culturels et créatifs, notamment en élaborant une définition adéquate du secteur. Les industries créatives et culturelles sont majoritairement des PME et constituent des viviers d'emploi et de croissance pour l'économie européenne. Cette initiative a pour objectif de stimuler l'innovation et la compétitivité de ces industries en appelant la Commission à financer davantage ces structures. Dans le cadre de mes attributions en tant que membre de la commission de la culture, j'apporte mon soutien tout particulier à ce texte qui servira de base pour les futures législations européennes.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui demande l'élaboration d'un cadre industriel stratégique complet, cohérent et sur le long terme, concernant le secteur de la culture et de la création. Ce texte demande notamment l'octroi de fonds suffisants aux industries culturelles et créatives (ICC). Il encourage la cohérence dans les politiques des États membres et de l'Union, et recommande plus d'interactions entre PME, centres de recherche et universités. Une autre recommandation de ce rapport est de créer un environnement plus favorable à l'investissement et de soutenir des formes de financement mixtes, comme des partenariats public-privé, ce qui est favorable à l'économie et dynamisera le secteur culturel.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Ich habe diesem Bericht zugestimmt. Die Kommission soll einen umfassenden, kohärenten und langfristigen industriepolitischen Rahmen für die Kultur- und Kreativbranche entwickeln, damit die Wettbewerbsfähigkeit der Kultur- und Kreativwirtschaft gestärkt und sie in die Lage versetzt wird, ihr Potenzial zur Schaffung von Wachstum und hochwertigen Arbeitsplätzen zu entfalten. Es wird betont, dass die Kultur- und Kreativbranche, die sich überwiegend aus KMU zusammensetzt, in einem sich laufend ändernden Umfeld tätig ist und daher vor der Herausforderung steht, neue Geschäftsmodelle zu entwickeln, um marktgerechte Lösungen zu konzipieren und neue Zielgruppen anzusprechen. Die Recherche nach Rechteinhabern und intransparenten Urheberrechtsvorschriften ist mit beträchtlichem Verwaltungsaufwand verbunden, was vor allem KMU belastet.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – The creative economy across the UK employs nearly 3 million people and it has been one of the most resilient sectors during the economic crisis. The report calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situations in the cultural and creative industries and will ensure respect for fundamental social and labour standards. For these reasons, I voted in favour of this report.

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak. Ide tartoznak pl. a különböző művészeti alkotások, audiovizuális termékek (filmek, televíziós műsorok, videójátékok), zene, kulturális örökség, fesztiválok, stb.
                  

                     A kreatív és kulturális iparágak hozzájárulnak az európai tudás és értékek megőrzéséhez, továbbadásához, ugyanakkor hozzájárulnak a foglalkoztatás, a beruházások és a versenyképesség növeléséhez is. Ezért a kreatív és kulturális iparágak jövője különösen fontos.
                  

                     A kreatív iparágak különösen hangsúlyosak az európai kutatás-fejlesztési piacon. Sok esetben az alacsony belépési korlátok miatt olyanok is be tudnak kerülni egy adott terület élvonalába, akik más, tőkeintenzívebb beruházásokra képtelenek lennének. Ez a vonás a korábbinál szélesebb rétegeknek is lehetőséget teremt az európai innovációban való részvételhez.
                  

                     A kreativitás a kultúra és a művészet valamennyi megjelenési formájára alapul, és az oktatás szerves része kell, hogy legyen. Ezért különösen fontos emlékeztetni a tagállamokat arra, hogy iskolai tantervükben szerepeltessék a művészeti, a zenei, a színházi és a filmművészeti oktatást, mivel ezek a kulturális örökséggel, a művészeti gyakorlattal és a kreativitással kapcsolatos tudás elmélyítésének kulcstényezői.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour since the report addresses the challenges that people working in the CCI (cultural and creative industries) face on a daily basis. The report will be of great help to the authors, musicians, moviemakers, designers or game-programmers to keep doing their job and encourage young and creative talents to follow their dreams in CCI by providing access to funding and social security.

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. – Подкрепих доклада относно политиката на ЕС по отношение на културните и творческите индустрии, тъй като смятам, че е необходима единна стратегия, която да обхване всички компоненти на културните и творчески индустрии и да се превърне в програма за действие.
                  

                     Културните и творческите индустрии са важен отрасъл за европейската икономика и вътрешния пазар на ЕС, който има голям принос за създаването на нови работни места, на които се назначават предимно млади хора. Благодарение на него съществуват и функционират множество малки и средни предприятия. Поради тази причина подкрепям идеята за създаване на стратегическа политика и дългосрочни ангажименти, които ще спомогнат за намаляване на безработицата сред младите европейци, за нови инвестиции в науката и цифровизацията, както и за увеличаване на растежа в икономиката на ЕС.
                  

                     Подкрепям предложението да се отделят повече финансови средства и финансиране чрез различни европейски програми за насърчаване на отрасъла.
                  

Cécile Kashetu Kyenge (S&D),
per iscritto. – Approvando la relazione di iniziativa su una politica dell'UE coerente per le industrie culturali e creative (ICC), il Parlamento ha ribadito un principio importante: cultura, arte, creatività hanno il potenziale di creare ricchezza e occupazione e sono una parte importante e in espansione dell'economia globale, generando valore dalla proprietà intellettuale. Ritengo che sottolineare l'apporto economico che le industrie culturali e creative generano sia fondamentale, ma lo è ancor di più ricordare che le industrie culturali e creative sono le industrie che si basano su valori culturali, diversità culturale, creatività individuale e/o collettiva, competenze e talento e svolgono un ruolo essenziale anche per lo sviluppo sociale dell'UE e dei suoi Stati membri.
                  

                     Con questa relazione di iniziativa, che ho sostenuto in Aula, abbiamo chiesto alla Commissione europea di sviluppare un quadro di politica industriale globale, coerente e di lungo termine per le ICC, e all'Unione europea di includere lo sviluppo, la promozione e la protezione effettive, e l'adeguato finanziamento delle ICC tra i suoi obiettivi strategici e le sue priorità generali, al fine di stimolare la competitività di dette industrie e consentire loro di realizzare il potenziale di cui dispongono in termini di creazione di impieghi di qualità e di crescita.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – Indeed, the cultural and creative industries (CCIs) play an important role for the social and economic development of the EU and its Member States. CCIs on the one hand preserve and promote cultural and linguistic diversity by strengthening European, national, regional and local identities while on the other hand sustaining social cohesion and economic growth by promoting new business models, creativity and innovation, investment, digitalisation and skills building. In this context, I supported the resolution because the EU should develop a comprehensive and above all coherent long-term industrial policy framework for the CCIs. Moreover, I urge the EU to include the development, effective promotion and protection and adequate funding of CCIs in its strategic goals and overall priorities in order to boost their competitiveness and enable them to fulfil their potential in terms of creating quality jobs and growth.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Le industrie culturali e creative (ICC) che si basano su valori culturali, sulla creatività e sul talento hanno una posizione strategica ed importante per la creazione di nuova occupazione. In Europa, le ICC rappresentano l'unicità della cultura e delle arti, promuovendo la diversità culturale e linguistica, rafforzando l'identità europea, e trasmettendo i principi di salvaguardia del patrimonio. Non di meno, hanno anche la possibilità di trasformarsi in strumento per la promozione della coesione sociale. La relazione invita dunque la Commissione a creare un quadro di politica globale per il settore culturale e creativo, aumentare la competitività delle ICC, mettendo a disposizione adeguati finanziamenti, e trovando una definizione unica. Con la certezza che queste politiche contribuiranno alla promozione e alla tutela del nostro patrimonio culturale, voto a favore della relazione sulla politica dell'UE coerente per le industri culturali e creative.
                  

Constance Le Grip (PPE),
par écrit. – Le poids économique, ainsi qu'en termes d'emploi, du vaste secteur des industries créatives et culturelles est considérable. Il s'agit d'emplois, en très grande partie non délocalisables, qui ont une force d'attraction pour nos jeunes générations tout à fait importante.
                  

                     Tout doit être fait pour promouvoir et développer ce secteur, pour protéger ces industries créatives et culturelles contre les menaces de contrefaçon, de contrebande, de piraterie, pour mettre en place des mécanismes de financement pérennes à travers la consolidation des droits de propriété intellectuelle, du droit d'auteur, par exemple en ce qui concerne le secteur culturel.
                  

                     J'ai donc soutenu ce rapport, qui propose ‘une politique cohérente de l'Union européenne pour le secteur culturel et créatif’. Avec celui-ci, nous avons enfin sur la table une feuille de route, un certain nombre de pistes d'actions concrètes, qui portent une vision ambitieuse pour une stratégie européenne volontariste en matière de promotion et de développement des industries créatives et culturelles.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – J'ai choisi l'abstention sur ce texte. Ce rapport contient nombre de points intéressants: constat du potentiel des PME dans le secteur des industries culturelles et créatives, importance du droit d'auteur et lutte contre la contrefaçon, valorisation de l'emploi manufacturier et du savoir-faire artisanal… Néanmoins, cette volonté constante de tout réguler et harmoniser à l'échelle de l'Union, alors que les États membres ont des politiques culturelles ou de ‘diplomatie culturelle’ qui leur sont propres, est hautement préjudiciable. Il en résulte une impression mitigée de ce texte et des mesures qu'il propose.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – La revisión de las normas de propiedad intelectual es una evidencia necesaria en el nuevo entorno digital, como ha resaltado la propia Comisión, si queremos que el trabajo cultural y creativo esté decentemente remunerado y protegido. Sin embargo, es necesario asegurar que las medidas de protección de los derechos del autor no se convierten en un impuesto gestionado en beneficio de los intermediarios y editoras o impiden la difusión de las obras creativas y culturales. El informe me parece poco claro sobre estos temas y por ello he preferido abstenerme.
                  

Krystyna Łybacka (S&D),
na piśmie. – W sprawozdaniu na temat spójnej polityki UE dla sektora kultury i sektora kreatywnego słusznie podkreśla się, że kreatywność, inspiracja i wyobraźnia winny stanowić integralną część procesu kształcenia. W tym kontekście ważne jest zapewnienie większego wsparcia państw członkowskich dla nauczycieli, tak aby mogli oni skutecznie pomagać młodym ludziom w rozwijaniu zdolności kreatywnych i innowacyjnych.
                  

                     Niezbędne jest przy tym unowocześnianie procesów dydaktycznych oraz zapewnienie wsparcia dla współpracy między szkołami celem wymiany najefektywniejszych metod i praktyk w zakresie stymulowania kreatywności i innowacyjności.
                  

                     Sektor kultury i sektor kreatywny ma także ogromne znaczenia dla zatrudnienia, zwłaszcza ludzi młodych. W tym kontekście istotne jest uwzględnienie tego sektora w programach europejskich na rzecz zatrudnienia i wzrostu gospodarczego, ze szczególnym naciskiem na rozwój zawodowy oraz szkolenia dla pracowników w branżach kulturalnych i kreatywnych.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report, which highlights the importance of the cultural and creative industries and looks for ways to boost these sectors in the EU.

Petr Mach (EFDD),
písemně. — Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s výzvou, aby Komise vypracovala rámec pro kulturní politiku. Kultura má být věcí členských států a jednotlivých občanů. Nesouhlasím s nápadem zapojit do dotování kultury Evropskou investiční banku.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Kulturne i kreativne industrije temelje se na kulturnim vrijednostima, individualnoj kreativnosti, vještinama i talentu s potencijalom za stvaranje bogatstva i otvaranje radnih mjesta. One imaju ključnu ulogu u očuvanju europske kulturne i jezične raznolikosti, jačaju osjećaj pripadnosti, a doprinose prijenosu znanja i čuvaju materijalnu i nematerijalnu europsku baštinu. Prelaskom na digitalno gospodarstvo kulturne i kreativne industrije sve više zamjenjuju tradicionalne proizvodne procese i lance vrijednosti u EU-u. Također, dobar su alat socijalne kohezije gospodarstva EU-a u pogledu radnih mjesta, ulaganja, rasta i inovacija te znatno doprinose europskoj konkurentnosti na globalnoj razini. Stoga je od strateške važnosti podržati inovativne europske kulturne i kreativne industrije okrenute istraživanju jer one mogu očuvati jezičnu i kulturnu raznolikost, pluralizam te ponudu inovativnih i visokokvalitetnih usluga.
                  

                     Podržala sam ovo izvješće jer smatram da kulturne i kreativne industrije imaju potencijal u pogledu zapošljavanja mladih i da bi trebale biti prioritet politike u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, programa Obzor 2020. i VFO-a u cjelini.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – Cultural and creative industries in Europe provide more than 12 million full-time jobs, which amounts to 7.5 % of the EU's workforce, creating approximately EUR 509 billion in value added to GDP. Cultural and creative industries in the EU employ 2.5 times more people than automotive manufacturers and five times more than the chemical industry. The European Parliament called on the Commission to introduce an umbrella scheme that bridges the gap between R&D, European creative content production and technological innovation in the media field.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Kultúrny a kreatívny priemysel predstavujú nesporne pre našu spoločnosť okrem hospodárskeho, ekonomického a finančného benefitu aj prostriedok so zásadným vplyvom na vzdelávanie a výchovu mládeže. Popri podpore investícií, výskumu a zavádzaní nových moderných technológií a trendov preto nesmieme zabúdať ani na podporu kultúrneho dedičstva v tejto oblasti ako inšpirácie pre celý kultúrny a kreatívny priemysel. Pomôže nám to zachovať a stavať na všetkom dobrom z našej histórie a zároveň vychovávať mladých ľudí k úcte k histórii a skutočným hodnotám.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με μια συνεκτική πολιτική της ΕΕ για τους κλάδους του πολιτισμού και της δημιουργικότητας, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην oμιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 12/12/2016, καθώς και διότι δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce texte.
                  

                     Ce rapport concerne l'importance et le potentiel des industries culturelles et créatives. Il vise également à favoriser leur développement et leur rayonnement. Les rapporteurs soulignent que ces industries ont l'avantage d'être difficilement délocalisables puisqu'elles sont souvent liées à des compétences culturelles et historiques spécifiques, et qu'elles peuvent jouer un rôle dans la réindustrialisation de l'Europe. Il s'agit donc de mettre en place des mesures adéquates pour préserver un savoir-faire européen. Le rapport reprend également l'initiative de Dominique Bilde d'exclure les secteurs de la culture et des services audiovisuels de tout accord entre l'Union et les pays tiers. En revanche, il envisage une politique industrielle à l'échelle de l'Union européenne, ce à quoi nous nous opposons. C'est la raison pour laquelle nous ne pouvons soutenir ce texte.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta di risoluzione del Parlamento europeo concernente una politica dell'UE coerente per le industrie culturali e creative. Questa proposta può rivelarsi determinante non solo al fine di promuovere un'identità europea ma anche il rispetto delle diversità culturali e linguistiche che contribuiscono al mantenimento di buoni rapporti con paesi terzi. Inoltre, l'industria culturale e creativa costituisce un fattore di sviluppo fondamentale per l'Unione europea e i suoi Stati membri, a livello sociale ma anche a livello economico.
                  

Jiří Maštálka (GUE/NGL),
písemně. – Dnes jsme hlasovali o zprávě, která se zabývá soudržnou politikou EU pro kulturní a kreativní odvětví. Souhlasím s tím, že jde o významné odvětví, které vytváří téměř 39 % HDP Unie a zaměstnanost v tomto odvětví neustále stoupá, tudíž je nutné tento sektor, který vytváří pobídky k inovacím, podporovat. Domnívám se však, že zpráva nedostatečně reflektuje nutnost reformy autorského práva v tom směru, aby zajistila vyvážená řešení mezi skupinami zástupců odvětví a spotřebitelů a tvůrců, pobídky malým a středním podnikům atd. Rovněž nesouhlasím s tím, že by mělo dojít ke zvýšenému financování tohoto odvětví, a to za pomoci nástroje EFSI a jiných fondů v době, kdy jsou v EU mnohem naléhavější problémy k řešení. Proto jsem se v konečném hlasování zdržel.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Υπερψηφίζω τη συνεκτική πολιτική της ΕΕ για τους κλάδους του πολιτισμού και της δημιουργικότητας, γιατί πιστεύω ότι οι Κλάδοι Πολιτισμού και Δημιουργικότητας (ΚΠΔ) έχουν διπλή αξία: πρώτον παίζουν καίριο ρόλο στη διατήρηση και την προαγωγή της ευρωπαϊκής πολιτισμικής και γλωσσικής πολυμορφίας, ενισχύουν την αίσθηση της ευρωπαϊκής και περιφερειακής ταυτότητας, συμβάλλουν στη μετάδοση γνώσης και αξιών αλλά παράλληλα διασφαλίζουν την υλική και άυλη ευρωπαϊκή κληρονομιά για τις σημερινές και τις μελλοντικές γενιές. Ταυτόχρονα, αποτελούν εργαλείο για την κοινωνική συνοχή, μέσω της σημαντικής συνεισφοράς τους στην οικονομία της ΕΕ όσον αφορά την απασχόληση, τις επενδύσεις, την οικονομική μεγέθυνση και την καινοτομία και συμβάλλουν σημαντικά στην ανταγωνιστικότητα της Ευρώπης σε παγκόσμια κλίμακα.
                  

                     Τέλος, καθίσταται στρατηγικά σημαντικό να υποστηριχθούν οι καινοτόμοι και προσανατολισμένοι στην έρευνα ΚΠΔ, καθώς είναι ικανοί να διατηρήσουν τη γλωσσική και πολιτισμική πολυμορφία, τον πλουραλισμό και την προσφορά καινοτόμων και υψηλής ποιότητας υπηρεσιών, ειδικά στο πλαίσιο μιας συγκλίνουσας και παγκοσμιοποιημένης αγοράς.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Die Kommission soll einen umfassenden, kohärenten und langfristigen industriepolitischen Rahmen für die Kultur- und Kreativbranche entwickeln, damit die Wettbewerbsfähigkeit der Kultur- und Kreativwirtschaft gestärkt und sie in die Lage versetzt wird, ihr Potenzial zur Schaffung von Wachstum und hochwertigen Arbeitsplätzen zu entfalten. Gegen Produktpiraterie (wie z.B. bei Filmen) soll stärker vorgegangen werden.
                  

                     Es wird betont, dass die Kultur- und Kreativbranche, die sich überwiegend aus KMU zusammensetzt, in einem sich laufend ändernden Umfeld tätig ist und daher vor der Herausforderung steht, sich neue Geschäftsmodelle auszudenken und zu konzipieren, um marktgerechte Lösungen zu entwickeln und neue Zielgruppen anzusprechen. Die Recherchen nach Rechteinhabern und intransparenten Urheberrechtsvorschriften sind mit beträchtlichen Verwaltungsaufwand verbunden, was vor allem die KMU belastet.
                  

                     Die Partnerschaften mit dem Bildungssektor sollen verstärkt werden, um gesellschaftlichen Randgruppen in benachteiligten Wohngegenden bessere Chancen zu bieten.
                  

                     Die Kultur- und Kreativwirtschaft spielt eine entscheidende Rolle für die Reindustrialisierung Europa. Sie kann das Wachstum ankurbeln und Innovationen vorantreiben. Insbesondere für die Digitaltechnik ist dies interessant.
                  

                     Außerdem sind die Hilfeleistungen für KMU sehr positiv anzusehen. Daher habe ich den Bericht mitgetragen.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport se propose de soutenir les secteurs de la culture et de la création. Intéressant. Outre l'apport de ces secteurs à l'intelligence humaine, ils représentent cinq fois plus d'emplois que l'industrie chimique. Encore faut-il s'entendre sur les métiers couverts. Je ne crois pas qu'on puisse mettre sur le même plan les acteurs de la pub et les politiques en matière de protection du patrimoine par exemple. Ou encore moins déshabiller Paul pour habiller Jacques, quand c'est le budget européen qui abonde le fonds Juncker. Le rapport soutient également le marché unique numérique et un droit européen à la propriété intellectuelle, flou et qui sera défini par la Commission européenne dans sa prochaine directive. Enfin, je suis perplexe sur la proposition de lutte contre le piratage qui semble tourner à un Hadopi européen. Ceci étant, le rapport s'engage clairement dans la défense des savoir-faire européens et la promotion de l'artisanat d'‘excellence’. Il défend les travailleurs précaires du monde culturel et est unanime sur ‘l'exception culturelle’ dans les accords avec les pays tiers. Dans ces conditions, je m'abstiens.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce rapport dresse un constat assez intéressant sur le secteur culturel et créatif, rappelant la nécessaire lutte contre la contrefaçon et le piratage, la mise en place de mesures pour préserver un savoir-faire européen, l'exclusion des secteurs de la culture et des services audiovisuels de tout accord entre l'Union et les pays tiers (proposition portée par D. Bilde).
                  

                     Cependant, même si le constat est bon, les solutions proposées par ce rapport le sont beaucoup moins puisqu'elles ne s'entendent qu'à l'échelle européenne dont la non-homogénéité en matière de culture rend impossible leur mise en application. Je me suis donc abstenue sur ce dossier.
                  

Louis Michel (ALDE),
schriftelijk. — Twaalf miljoen mensen in Europa werken in de culturele en creatieve sector. Dat zijn er 2,5 keer meer dan in de Europese auto-industrie. Tegelijk creëert deze werkgelegenheidspool jaarlijks 509 miljard euro. In verband met het ontwikkelen van inclusieve, duurzame en slimme groei in Europa doen we er dus goed aan het potentieel van deze volwaardige sector volledig te benutten. De vraag aan de Commissie in dit verslag om een industriebeleid te ontwikkelen dat het enorme potentieel van de culturele en creatieve sector volledig aanboort, is dus meer dan terecht. Naast het organiseren van marktgerichte opleidingen moet ook werk worden gemaakt van een aantrekkelijk investeringsklimaat en zal onderzoek en ontwikkeling en de publiek – private samenwerking financieel moeten worden gestimuleerd. De culturele rijkdom van Europa - van de middeleeuwse architectuur tot de hedendaagse film - is van onschatbare waarde. Daarom verdient het ook aanbeveling instrumenten te ontwikkelen die cultuur en onderwijs dichter bij elkaar brengen. Op die manier kunnen bij jongeren creatieve talenten tot bloei komen en kan het actief burgerschap worden bevorderd.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situation in the cultural and creative industry and will ensure respect for fundamental social and labour standards. The report is calling on the Commission to take the appropriate measures to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and right holders receive fair remuneration for their works, which is essential

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság közös állásfoglalás-tervezetének konklúziója szerint a kulturális és a kreatív iparágak a növekedés mozgatórugójaként kulcsszerepet játszanak Európa újraiparosodásában, és stratégiai helyzetüknek köszönhetően tovagyűrűző hatást fejtenek ki más ipari ágazatok innovációjára, például az idegenforgalomban, a kiskereskedelemben és a digitális technológiákban. Mindezek alapján úgy látja, hogy az EU vezető szerepet kaphat a kreatív ágazatok által Európa-szerte kifejtett fontos pozitív hatás megismertetésében, és ezzel Európa legegyedibb értékét: a kultúráját zászlajukra tűző szakpolitikákat is támogathatja.
                  

                     A tervezet elfogadását támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Ce rapport conjoint ITRE-CULT des élus PPE et socialistes dresse de bons constats mais tend malheureusement à des solutions à l'échelle européenne. Il s'agit notamment de reconnaître le rôle et le potentiel des industries culturelles et créatives, ainsi que d'agir pour favoriser leur développement et leur rayonnement. Abstention.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Le constat sur le potentiel des PME dans le secteur des industries culturelles et créatives est le bon: que ce soit en termes d'innovations, de capacité de résilience ou de protection des patrimoines culturels et des savoir-faire européens. On pourrait garder tout le texte s'il visait les politiques industrielles des États membres, et non une politique industrielle à l'échelle de l'Union. C'est la raison pour laquelle je m'abstiens.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – The creative economy across the UK employs nearly 3 million people and it has been one of the most resilient sectors during the economic crisis. The report calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situations in the cultural and creative industries and will ensure respect for fundamental social and labour standards. The Commission is called on to act appropriately to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and rights holders receive fair remuneration for their works. I therefore voted in favour of this report as I believe that that the EU could take a leading role in promoting the important positive impact that the creative sectors have across Europe, and promote policies that champion Europe's most unique asset: its culture.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution sur une politique communautaire cohérente pour les secteurs de la culture et de la création. Le texte rappelle que la culture et la création représentent plus de 12 millions d'emplois en Europe pour une valeur ajoutée de plus de 500 milliards d'euros. Il formule plusieurs propositions pour soutenir le secteur culturel et créatif, comme sa meilleure intégration dans les parcours de formation ou encore les aides pour sa numérisation.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Cultural and creative industries represent industries based on cultural values, creativity, skills and talent that is likely to create jobs and wealth by generating value from intellectual property. I have voted for this report that will try to realise the full potential of cultural and creative industries through combined actions at national, regional and local level as well as EU level.

Момчил Неков (S&D),
в писмена форма. – Дадох подкрепата си за тази резолюция, защото споделям мнението, че ЕС не използва максимално икономическия и социален потенциал на културните и творчески индустрии (КТИ). Този сектор представлява немалка част от европейската и световна икономика и е своеобразен източник на работни места и заетост, особено в малките и отдалечени региони. Наред с това, трябва да отбележим, че КТИ осигурява най-много работни места за младите хора и е един от малкото сектори, които запазиха своята устойчивост в контекста на икономическата криза.
                  

                     Да, вярно е, че политиките в областта на културата са преди всичко отговорност на националните правителства, но ЕС има за задача да допълва и подкрепя действията на държавите членки в културната сфера. За съжаление, трябва да констатираме, че грижата за нашето културно наследство остава на заден план както в национален, така и в европейски контекст.
                  

                     Не на последно място, трябва да отбележим, че епохата на цифровите технологии ни дава невероятната възможност да дигитализираме нашето културно-историческо наследство и да го съхраним за идните поколения. За държави като България това ще даде повод за самочувствие, тъй като ще можем да покажем на света българския бит, култура и традиции. Поради тази причина смятам, че гарантирането на финансиране за цифровизация и онлайн достъп до европейското културно наследство трябва да бъде приоритет.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat acest raport gândindu-mă la faptul că, înainte de orice uniune vamală, bancară, de piață comună, am fost o uniune a valorilor comune, iar Europa este creată pe această cultură comună europeană, este un spațiu care nu ar fi existat fără aportul unor oameni de geniu ce au provocat, de-a lungul istoriei, revoluții culturale ce au schimbat întreaga lume. Cultura este, într-adevăr, ‘materia noastră primă’, și o simțim de fiecare dată când ne îndepărtăm de spațiul european. Este cel mai important motiv pentru care consider acest raport, pe care s-a negociat îndelung, necesar, iar propunerile de încurajare a industriilor culturale și creative, extrem de binevenite. Susținerea de politici coerente în spațiul cultural și artistic va stimula creativitatea, va garanta mai multe locuri de muncă pentru artiști, fie că sunt consacrați sau la început de drum. În acest sens, apreciez propunerea de a promova, în toate statele membre, cooperarea între școlile de artă, instituțiile de învățământ profesional și tehnic, universitățile și întreprinderile din domeniul cultural și creativ. Nu în ultimul rând, am votat acest raport deoarece acesta abordează și aspectul îmbunătățirii rolului pe care îl joacă băncile de investiții publice în aceste sectoare, prin acordarea mai facilă de credite IMM-urilor din domeniul cultural și artistic.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Podpořil jsem zprávu vyzdvihující důležitost kulturního a kreativního odvětví, které je posledním odvětvím s chybějící rámcovou strategií na úrovni EU. Komise a členské státy by měly zřizovat ‘studijní laboratoře’, kreativní střediska, prostory pro spolupráci, programy pro utváření sítí a kulturní a kreativní klastry a sítě s cílem podporovat interakci mezi mikropodniky, malými, středními a velkými podniky a mezi neziskovými organizacemi a komerčními společnostmi v rámci kulturních a kreativních odvětví, tradičními řemesly, organizacemi kulturního dědictví, cestovním ruchem, výzkumnými středisky, univerzitami a investory. Současně je zásadní, aby si EU a její členské státy zachovaly možnost chránit a rozvíjet své kulturní a audiovizuální politiky v rámci svých stávajících právních přepisů, norem a dohod, včetně Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich für diesen Bericht ausgesprochen, da insbesondere die Hilfeleistungen für kleine Betriebe zu begrüßen sind.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Kultuuri- ja loomemajandusel on äärmiselt oluline roll ühiskonnas, olles tihti ka vahendajaks eri valdkondade ja ühiskonnagruppide vahel. Seega on oluline luua hõlmav ja pikaajaline tegevusplaan kultuuri- ja loomemajanduspoliitikale, et aidata kaasa nende konkurentsivõimele.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Κλάδοι του πολιτισμού και της δημιουργικότητας (ΚΠΔ) είναι εκείνοι οι κλάδοι που βασίζονται στις πολιτιστικές αξίες, στην ατομική δημιουργικότητα, τις δεξιότητες και το ταλέντο, έχοντας τη δυνατότητα δημιουργίας πλούτου και θέσεων εργασίας μέσω της παραγωγής αξίας από τη διανοητική ιδιοκτησία. Ο πολιτιστικός και δημιουργικός τομέας θεωρείται μείζον και αυξανόμενο τμήμα της παγκόσμιας οικονομίας. Υπερψήφισα την έκθεση, η οποία επικεντρώνεται σε διάφορα μέτρα προκειμένου να αξιοποιηθούν πλήρως οι δυνατότητες του ΚΠΔ. Για να υλοποιηθεί το πλήρες δυναμικό του τομέα, χρειάζεται συντονισμένη δράση, σε εθνικό, περιφερειακό και τοπικό επίπεδο, αλλά επίσης και σε επίπεδο ΕΕ. Όσον αφορά τη χρηματοδότηση, δίνεται έμφαση στις νέες μορφές χρηματοδότησης, όπως οι μικροπιστώσεις ή crowdfunding και τον ρόλο που θα διαδραματίσει η Επιτροπή και τα κράτη μέλη για την προώθηση και τη βελτίωση του ρυθμιστικού πλαισίου. Τέλος, όπως τονίζεται και στην έκθεση, η ΕΕ θα μπορούσε να αναλάβει ηγετικό ρόλο στην προώθηση του σημαντικού θετικού αντικτύπου που έχουν οι δημιουργικοί τομείς σε όλη την Ευρώπη και να προωθήσει επίσης πολιτικές προάσπισης του πιο μοναδικού κεφαλαίου της Ευρώπης: του πολιτισμού της.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI),
γραπτώς. — Το ενδιαφέρον της ΕΕ για τους κλάδους του πολιτισμού και της δημιουργικότητας πέρα από την επιδίωξη αναπαραγωγής των κυρίαρχων αστικών αξιών σχετίζεται και με το ότι αποτελούν -ιδίως ενόψει της δυσκολίας ανάκαμψης από την κρίση- πεδίο κερδοφορίας για τα μονοπώλια, βασική προϋπόθεση της οποίας είναι η εκμετάλλευση των εργαζομένων του κλάδου. Γι' αυτό η έκθεση διαπιστώνει με ικανοποίηση ότι υπάρχουν αρκετοί νέοι και με υψηλή εξειδίκευση σε άτυπη απασχόληση και όχι μόνο δεν προτείνει τη βελτίωση των συνθηκών εργασίας, αλλά, αντίθετα, τονίζει την ανάγκη αύξησης της κινητικότητας τους, ώστε να μπορεί το κεφάλαιο να βρίσκει ευκολότερα την πάμφθηνη εργατική δύναμη, όπου και όταν τη χρειαστεί. Η έκθεση σημειώνει προκλητικά ότι οι δημιουργοί χρειάζονται ‘επιχειρηματικό πνεύμα’ για να υποτάσσεται η δημιουργικότητά τους στο κέρδος, ενώ οι συχνές αναφορές της στην ανάγκη προστασίας τους αφορούν στην πραγματικότητα την προστασία της πνευματικής ιδιοκτησίας των επιχειρηματικών ομίλων που εκμεταλλεύονται το προϊόν της εργασίας τους. Το ΚΚΕ καταψήφισε, τονίζοντας ότι η μόνη λύση που ανταποκρίνεται στις ανάγκες του δημιουργού και στις σύγχρονες κοινωνικές ανάγκες για πνευματική και πολιτιστική ανάπτυξη είναι η κατάργηση της καπιταλιστικής ιδιοκτησίας στα μέσα παραγωγής και διάδοσης της τέχνης, για να μπορεί ο δημιουργός να είναι πραγματικός ιδιοκτήτης της σκέψης και της τέχνης του.
                  

Gilles Pargneaux (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport d'initiative qui appelle l'Union européenne à soutenir les artistes dans toutes les dimensions de leurs activités ainsi que les entreprises culturelles européennes. Les industries culturelles et créatives en Europe génèrent plus d'emplois et de croissance que d'autres secteurs importants tels que l'automobile ou le secteur pharmaceutique. La culture, même si elle ne doit pas seulement être appréciée sous l'angle économique, représente 12 millions d'emplois, soit 7,5 % de la main d'œuvre de l'Union, et 509 milliards d'euros de la valeur ajoutée dans le PIB, soit 5,3 % de la valeur ajoutée totale de l'Union. Il était donc important que ce secteur soit pris en compte dans les politiques de l'Union européenne.
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta dei colleghi in quanto condivido l'assunto che le industrie culturali e creative (ICC) rappresentano una parte rilevante e in espansione dell'economia globale, coinvolgendo una vasta gamma di segmenti, dall'architettura all'artigianato artistico, dagli audiovisivi allo spettacolo, dal design all'industria di alta gamma, dalla musica e dalla radio all'editoria. In tal senso esse fungono da generatore di occupazione e ricchezza con un impatto positivo sul sistema economico in termini di crescita, occupazione, investimenti e innovazione (aspetti che rafforzano la coesione sociale). Esse garantiscono la salvaguardia e la promozione delle peculiarità culturali e linguistiche all'interno dell'UE, rinsaldando contemporaneamente il senso di appartenenza all'identità europea e regionale. Costituiscono dunque un volano di valori europei quali creatività, eccellenza, artigianato, e cultura nel mondo. Considerate queste premesse sono concorde sulla necessità di pervenire ad una definizione standardizzata delle ICC per effettuare un monitoraggio costante sugli output e sulla auspicabilità di una formazione adeguata dei lavoratori del settore, sulla doverosità della tutela del diritto d'autore affinché il mercato delle ICC non venga deteriorato e sull'abbattimento delle barriere che impediscono l'accesso al finanziamento per le industrie culturali e creative. Pertanto, ho espresso voto favorevole.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — As a member of the Committee on Internal Market and Consumer Protection I supported this report, as I am confident that it is a step towards harmonisation of the sectors. The report calls on the Commission to develop a comprehensive, coherent and long-term industrial policy framework for the creative and cultural sector, and to provide adequate funding for CCIs, in order to boost their competitiveness and to enable them to fulfil their potential in terms of creating quality jobs and growth. To achieve this ambitious goal, the report proposes a harmonised definition of CCIs on which statistical data should be based.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržala sam Rezoluciju o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije koja naglašava međusektorsku suradnju za poticanje interakcije između malih i srednjih poduzeća i istraživačkih centara i sveučilišta u svrhu bolje integracije kreativnog s poduzetničkim obrazovanjem te jačanja poslovne sposobnosti kreativnih poduzetnika.
                  

                     Rezolucija potiče države članice da grade veće znanje o kulturnim i kreativnim industrijama u programima obrazovanja i osposobljavanja te da poboljšaju svoje sustave osposobljavanja, učenja i kvalifikacija. Rezolucija poziva na razmatranje mogućnosti uspostavljanja programa mobilnosti za ‘mlade inovatore’ u svrhu promicanja razmjena i inovacija u području kulture i stvaralaštva; ističe golem potencijal žena kao inovatorica i poduzetnica i važnu ulogu koju imaju u kulturnim i kreativnim industrijama; potiče države članice da pruže odgovarajuću financijsku potporu i osposobljavanje te ističe važnost umrežavanja i razmjene najboljih praksi. Potiče i da države članice poduzmu inicijative poput ‘kulturnog bonusa’ (npr. talijanska vlada stavila je na raspolaganje 18-godišnjacima koji žive u Italiji 500 EUR koje mogu potrošiti samo na ‘aktivnosti kulturnog uzdizanja’ poput obilaska muzeja, arheoloških lokaliteta i sl.).
                  

                     Rezolucija naglašava važnost jamčenja sredstava za digitalizaciju, očuvanje i internetsku dostupnost europske kulturne baštine i ističe da su žene u kulturnim i kreativnim industrijama suočene s istim preprekama kao i u drugim gospodarskim sektorima.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Questa relazione chiede che la Commissione elabori un ambizioso pacchetto legislativo riguardante l'industria culturale e creativa, prevedendo forme di finanziamento per promuoverne lo sviluppo e precise misure per assicurare il rispetto di standard sociali e lavorativi fondamentali.
                  

                     Le industrie culturali e creative sono un settore strategico per la creazione di posti di lavoro e per uno sviluppo sostenibile. Difendono e promuovono il patrimonio culturale e incoraggiano l'innovazione. Gli Stati membri e l'Unione europea, in particolare la Commissione, devono puntare al pieno sviluppo del potenziale di queste imprese, attraverso la valorizzazione dell'educazione, della formazione e delle competenze. Altrettanto importante sarà assicurare che i creatori di valore nel settore come autori, creativi e attori ricevano una giusta remunerazione per il loro lavoro e che i loro contratti rispettino gli standard europei relativi ai contributi sociali e sanitari e alle norme fiscali. Infine, oltre ai finanziamenti diretti da parte delle istituzioni, il nuovo quadro legislativo dovrà favorire altre forme di finanziamento, come il microcredito o il crowdfunding. Per questi motivi ho voluto sostenere con il mio voto positivo questa relazione.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – U kulturnim i kreativnim industrijama u EU-u zaposleno je dva i pol puta više ljudi nego u proizvodnji automobila te pet puta više ljudi nego u kemijskoj industriji – one dakle imaju ključnu ulogu u socijalnom i ekonomskom razvoju EU-a i njegovih država članica te doprinose poboljšanju kvalitete života građana i važan su čimbenik unutarnjeg ulaganja. U njihovom samom središtu su autori i izvođači te je zaštita autorskog prava ključna za opstanak tih industrija. Ona je temelj prihoda ovih industrija te stoga pozivam Komisiju na pronalaženje uravnoteženih pravnih rješenja prilagođenih digitalnom dobu pri reformi autorskog prava.
                  

                     Nužno je i odstraniti krivo uvjerenje o tome da je ulaganje u te industrije rizičnije u odnosu na ostale vrste poduzeća. Zato pozivam institucije na uspostavljanje sveobuhvatnog okvira industrijske politike za kulturni i kreativni sektor i poticanje jačanja njihove konkurentnosti kako bi se ostvario potencijal za otvaranje radnih mjesta i stvaranje rasta. Potreban je niz mjera u pogledu ugovora, mogućnosti kolektivnog zastupanja, socijalnog i zdravstvenog osiguranja, izravnog i neizravnog oporezivanja te usklađenosti s europskim propisima kako bi se poboljšala mobilnost umjetnika diljem EU-a te stoga pozivam države članice na razvijanje i/ili provođenje pravnih i institucijskih okvira za kreativnu umjetničku aktivnost.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. — O essencial deste relatório assenta em conceções que não subscrevemos. Há aspetos que não nos suscitam discordância, embora devam ser relativizados no contexto geral do relatório.
                  

                     O relatório propõe uma definição das Indústrias Culturais e Criativas (ICC) segundo a qual estas ‘assentam em valores culturais, criativos, individuais, competências e talento, suscetíveis de criar riqueza e emprego através da valorização da propriedade intelectual. Arquitetura, arquivos e bibliotecas, artesanato, audiovisual (incluindo cinema, televisão, jogos vídeo e multimédia), património cultural, design, indústrias do luxo orientadas para a criatividade e indústria da moda, festivais, música, artes performativas, livros e edição, rádio e artes visuais’. No fundamental, todas as áreas da atividade cultural que vêm sendo objeto de mercantilização e áreas da produção de mercadorias a que agora se pretende atribuir um estatuto ‘cultural’.
                  

                     Basta olhar para o nosso país e imaginar as consequências que teria, num quadro cultural já tão degradado, a classificação do património, dos arquivos e bibliotecas, das artes em geral no universo das indústrias culturais, ao lado da moda, da joalharia, dos festivais e dos jogos vídeo, competindo com eles na ‘criação de riqueza e emprego através da valorização da propriedade intelectual’.
                  

                     Tratar-se-ia da consagração de uma conceção mercantilizadora da cultura, que é, só por si, razão para rejeitar este relatório.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Domnívám se, že kulturní a tvůrčí odvětví je v Evropě nutné podporovat, neboť se jedná o naše společné dědictví. Proto jsem rád, že jsem mohl podpořit usnesení, které je zaměřeno na několik opatření k realizaci plného potenciálu této činnosti prostřednictvím konkrétního vymezení kulturních a tvůrčích odvětví. Zdůrazňuje význam vzdělávání, dovedností a odborné přípravy, jeho schopnost vytvářet hodnoty z duševního vlastnictví a navrhuje řešení s cílem usnadnit přístup k financím EU. Jsem rád, že toto usnesení taktéž vyzývá členské státy, aby vytvořily právní a institucionální rámec pro tvůrčí uměleckou činnost v souladu s evropskými standardy.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Branże sektora kultury i sektora kreatywnego bazują na wartościach kulturowych, kreatywności jednostki oraz na umiejętnościach i talentach, które mogą generować dochody i tworzyć miejsca pracy poprzez generowanie zysków.
                  

                     W branżach sektora kultury i sektora kreatywnego zatrudnionych jest ponad 12 mln osób (zapewniając pracę 7,5 % ogółu osób zatrudnionych). Ich wartość pod względem sprzedaży towarów i usług sięga 509 mld EUR (5,3 % łącznej wartości dodanej brutto w Europie).
                  

                     W Europie XXI wieku, naznaczonej transformacją do gospodarki cyfrowej, branże sektora kultury i sektora kreatywnego w coraz większym stopniu zajmują miejsce tradycyjnych procesów produkcyjnych i tradycyjnych łańcuchów wartości. Sprawozdanie skupia się m.in. na definicji wartości społecznej i gospodarczej, wpływu, potencjału i na wyzwaniach stojących dziś przed branżą sektora kultury i sektora kreatywnego. Niniejszym poparłem sprawozdanie.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Les industries culturelles et créatives (IIC) génèrent beaucoup d'emplois mais sont largement composées de PME, particulièrement vulnérables à la violation des droits d'auteurs. Pour encourager leur développement, j'ai voté pour que la Commission mette au point une stratégie efficace pour permettre aux ICC d'accéder plus facilement aux fonds européens tels qu'Horizon 2020 ou Europe Créative. Il est également important que les ICC soient mieux définies afin de mettre en place un cadre légal qui protègerait les auteurs et la propriété intellectuelle. Il faut soutenir le secteur de la création, porteur de croissance et moteur de l'industrie culturelle européenne!
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – As indústrias culturais e criativas (ICC) encontram-se no centro de um sistema dual, formado por grandes grupos de PME inovadoras e competitivas a nível internacional e por startups, cujos benefícios para a economia e para o fomento do emprego são hodiernamente insofismáveis. No entanto, estas costumam, por vezes, ter mais dificuldades no que respeita ao acesso aos mercados e ao financiamento.
                  

                     É importante anotar que, no espaço europeu, as ICC são responsáveis pela criação de mais de 12 milhões de empregos a tempo inteiro, representando 7,5 % da mão-de- obra da União.
                  

                     Cumpre salientar, também, que quase 39 % do PIB da União é gerado pelas mesmas.
                  

                     O presente relatório insta os Estados-Membros a melhorarem o ambiente de investimento e a alargarem o leque de instrumentos financeiros disponíveis para as microempresas e as PME do setor cultural e criativo, mediante regimes de financiamento novos e inovadores, como o microcrédito, as contribuições reembolsáveis, o financiamento colaborativo, o financiamento por capital de risco, o capital de arranque e o capital de risco. Pelo acima exposto, apoio o presente relatório.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative report on a coherent EU policy for cultural and creative industries. We do not think that cultures in Europe would benefit from new EU measures and policies in this field. We believe that each Member State should have the right to decide independently on how to preserve and promote its culture.

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Este relatório reconhece as Indústrias Culturais e Criativas (ICC), tradicionalmente baseadas em valores culturais e na criatividade, como um setor estratégico para a criação de empregos e o crescimento sustentável, apoiando o património cultural e promovendo a inovação.
                  

                     O relatório foca-se em várias medidas para concretizar todo o potencial do setor através de uma definição concreta das ICC. Destaca a importância da educação e da formação, a sua capacidade de gerar valor a partir de propriedade intelectual e propõe soluções para facilitar o acesso ao financiamento e aos fundos da UE.
                  

                     O S&D introduziu um novo capítulo sobre a condição do trabalhador no setor cultural e criativo, apelando aos Estados-Membros para desenvolverem ou implementarem um quadro jurídico e institucional para a atividade artística e criativa em matéria de contratos, segurança social, seguros de saúde, impostos diretos e indiretos e o cumprimento europeu de normas.
                  

                     No que respeita a financiamento, a ênfase é colocada sobre novas formas de financiamento: como microcréditos ou crowdfunding e no papel a desempenhar pela Comissão e os Estados-Membros na promoção e melhoria do quadro regulamentar.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – Hier, le Parlement européen s'est positionné en grand défenseur – et c'est tant mieux – de l'industrie culturelle et créative européenne. Alors que le cadre réglementaire est en pleine mutation, nous avons adopté une résolution qui passe en revue les grands thèmes de la stratégie pour un marché unique numérique. Parce que la production de contenus de qualité, la capacité à innover, à raconter, à susciter des émotions sont une matière première inestimable en Europe, il importe de la cultiver, la soutenir, la promouvoir et… surtout, de la défendre.
                  

                     Le texte de la résolution vient donc inviter l'Union européenne à inclure le développement, la promotion, la protection effective et le financement suffisant des secteurs de la culture et de la création dans ses objectifs stratégiques et dans ses priorités générales. Le texte adopté fait aussi référence à une ‘juste rémunération et à la protection juridique’ de toutes les parties participant au processus créatif et de leurs œuvres. Mais il ne s'agit là que d'un rapport d'initiative. La prochaine étape importante sur la stratégie pour un marché unique numérique aura lieu le 15 décembre, avec la publication du rapport sur le commerce électronique.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsuodamas dėl šio pranešimo susilaikiau. Akivaizdu, kad tekstas paruoštas nenuosekliai ir nėra išbaigtas. Jame pateikiamos formuluotės gali būti interpretuojamos ir suvokiamos skirtingai. Nemanau, kad galima palaikyti tekstą, kurio netikslumai vėliau galėtų sukelti nepageidaujamų pasekmių.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – As Indústrias Culturais e Criativas (ICC) têm por alicerce os valores culturais, a criatividade individual, as competências e o talento com potencial para gerar riqueza e o emprego através da criação de valor a partir da propriedade intelectual.
                  

                     O presente relatório reúne considerações sobre o potencial cultural e económico do setor, indicando os pilares que devem servir de base à Política Industrial Europeia para as ICC.
                  

                     Os relatores consideraram que, para concretizar as potencialidades do setor, é necessária uma ação concertada a nível europeu, nacional, regional e local. Assim: identificar características e necessidades do setor, acompanhar a sua evolução, estimular a inovação e o empreendedorismo, facilitar a cooperação e as sinergias com outros setores e políticas, melhorar o acesso ao financiamento, apoiar novos modelos de negócio, utilizar os instrumentos financeiros existentes a nível europeu, desenvolver competências e suprimir a escassez de competências são algumas das medidas elencadas pelos relatores, com as quais concordo.
                  

                     Votei a favor deste relatório, por considerar que as ICC são essenciais na ‘reindustrialização’ da Europa, enquanto motor de crescimento estratégico para potenciar a inovação noutros setores.
                  

                     A UE deve, por isso, promover o impacto deste setor através de políticas que defendam o bem mais singular da Europa: a sua cultura.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zur kohärenten Politik der EU für die Kultur- und Kreativwirtschaft gestimmt.
                  

                     Hintergrund dafür ist, dass durch den Bericht die Kommission dazu aufgefordert wird, einen umfassenden, kohärenten und langfristigen wirtschaftspolitischen Rahmen für die Kultur- und Kreativbranche zu entwickeln und der Branche angemessene Finanzmittel zur Verfügung zu stellen. Dies wird die Wettbewerbsfähigkeit der Branche fördern und ihr Beschäftigungs- und Wachstumspotenzial steigern.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – No he podido votar a favor del presente informe porque, pese a contener numerosos puntos positivos, supone una propuesta que garantiza la participación de los grandes actores económicos. El desarrollo de unas industrias culturales y creativas depende de que los autores obtengan una justa remuneración por su trabajo pero sin que esto suponga formas de bloqueo del desarrollo de dicha industria y de sus servicios a la ciudadanía. El informe contiene referencias positivas en el sentido de la inclusión de los derechos de los creadores, pero también garantiza la concentración de los derechos de propiedad intelectual a través de su financiarización. Es por esto por lo que no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Le industrie culturali e creative (ICC) forniscono più di 12 milioni di posti di lavoro a tempo pieno, corrispondenti al 7,5 per cento della forza lavoro dell'Unione europea. Esse rappresentano un settore in forte crescita che promuove l'innovazione e contribuisce ad alleviare l'attuale difficoltà economica e occupazionale nell'UE. Sono ancora numerose tuttavia le sfide che le industrie culturali e creative devono affrontare: la varietà di definizioni che rende difficile valutare con precisone tali attività, la contraffazione di beni protetti da copyright e la pirateria dei contenuti digitali sono solo alcuni esempi. Ho deciso di esprimermi a favore della relazione di iniziativa, che ha l'obiettivo di evidenziare non solo il grande valore e le potenzialità economiche e sociali di questo settore, ma anche la necessità di un quadro coerente europeo a lungo termine per il suo sviluppo.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – I voted against this as I vote against all new EU law, I do not think individual cultures would benefit from an EU Culture Directive.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this report as I believe that that the EU could take a leading role in promoting the important positive impact that the creative sectors have across Europe, and promote policies that champion Europe's most unique asset: its culture. The Creative Economy across the UK employs nearly three million people and it has been one of the most resilient sectors during the economic crisis. The report calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situations in the cultural and creative industries and will ensure respect for fundamental social and labour standards. The Commission is called on to act appropriately to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and rights holders receive fair remuneration for their works.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasovao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Kultúrny a kreatívny priemysel sa v dôsledku nárastu digitálnych technológií v posledných obdobiach výrazne mení, a aj preto sa touto problematikou čoraz viac zaoberajú mnohí výskumníci. Je príjemné konštatovať, že kultúrny a kreatívny priemysel, ktorý má obrat 535,9 miliardy EUR a vytvára 7,1 milióna pracovných miest, patrí medzi odvetvia s najväčším podnikateľským duchom a rozvíja aj ďalšie prierezové zručnosti. To, že kultúrny a kreatívny priemysel má skutočne veľký význam, svedčí aj to, že zamestnáva v EÚ dvaapolkrát viac ľudí ako výrobcovia automobilov a päťkrát viac ako chemický priemysel. Čo ma osobitne teší, je to, že kultúrny a kreatívny priemysel prispieva výraznou mierou k zamestnanosti mladých ľudí, a to viac ako akékoľvek iné odvetvie. Určite patrím medzi tých ľudí, ktorí nesúhlasia s tým, že investovanie do kultúrneho a kreatívneho priemyslu je spojené s vyšším rizikom než v prípadoch iných typov podnikov. Som zástancom toho, že kultúrny a kreatívny priemysel zohrával a aj v budúcnosti bude zohrávať kľúčovú úlohu pri reindustrializácii Európy a stane sa zásadným pre stabilitu a dlhodobú konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva. Správu som podporila preto, že sa nesústreďuje iba na konštatovanie súčasného stavu, ale prichádza so zaujímavými návrhmi a opatreniami, ktoré môžu toto odvetvie posunúť výraznejšie do popredia.
                  

Csaba Sógor (PPE),
írásban. – Európa nagyhatalomnak számít a kulturális és kreatív iparban tevékenykedő vállalkozások szempontjából: 2014-ben az európai exportból több mint 27 milliárd eurót tett ki a kulturális áruk kivitele, a divathoz kötődő áruké pedig meghaladta a 200 milliárd eurót. A világ számos pontján azonosítják Európát a kultúrával, a történelmi örökséggel, ezért nagyon fontos, hogy az Európai Unió koherens szakpolitikával rendelkezzen ezen a téren. Ennek a kulturális és kreatív iparnak az alapja Európa kulturális és nyelvi sokfélesége, a regionális identitások ereje, az európai történelem velünk élő tapasztalata. Ezért a kulturális és nyelvi sokféleség támogatása egyben a kulturális és kreatív ipar legfontosabb összetevőjének fenntartását és újratermelését is jelenti, társadalmi haszna számszerűsíthető is. Fontos lenne, ha a tagállamok is hasonlóképpen értékesnek és megőrzendőnek tartanák ezt a sokszínűséget.
                  

Μαρία Σπυράκη (PPE),
γραπτώς. – Οι ΚΠΔ δημιουργούν πλούτο και θέσεις εργασίας μέσω της παραγωγής αξίας από τη διανοητική ιδιοκτησία. Αποτελούν το 11,2% των ιδιωτικών επιχειρήσεων, το 7,5% των απασχολούμενων και δημιουργούν το 5,3% της συνολικής ευρωπαϊκής ΑΠΑ.
                  

                     Για να υλοποιηθεί όμως το πλήρες δυναμικό του τομέα, χρειάζεται συντονισμένη δράση μέσω διάφορων μέτρων και πολιτικών όπως η προώθηση της καινοτομίας, η ανάπτυξη δεξιοτήτων, η βελτίωση της πρόσβασης στη χρηματοδότηση, αλλά και η συγκέντρωση αξιόπιστων στατιστικών στοιχείων, βάσει ενός ολοκληρωμένου ορισμού. Η αξιοποίηση της υπάρχουσας ‘ευρωπαϊκής’ εργαλειοθήκης αποτελεί το επίκεντρο της Πρότασης Ψηφίσματος και αποσκοπεί στην ανάπτυξη μιας πραγματικής και συνεκτικής βιομηχανικής πολιτικής σε επίπεδο ΕΕ.
                  

Bart Staes (Verts/ALE),
schriftelijk. – Culturele en creatieve industrieën zijn onderhevig aan forse veranderingen als gevolg van de ontwikkeling van de digitale technologie, de economische crisis en wijzigingen van het wetgevende kader. Reden voor het EP om hierover een verslag op te stellen. Het verslag-Ehler/Morgano werd met een ruime meerderheid aangenomen. Ook ik stemde voor.
                  

                     De uitdagingen voor de sectoren – van muziek en audiovisuele producties, tot videogames, architectuur, mode, moderne kunst, radio, boeken over tijdschriften en festivals worden nog versterkt door duidelijke informatieve en wetgevende blokkades op het vlak van onder andere intellectuele eigendomsrechten en verschillende belastingregimes. In lijn met de Europa 2020-strategie voor het creëren van jobs wil men ervoor zorgen dat creatieve sectoren overal in Europa kunnen bijdragen aan werkgelegenheid. De hervorming van de copyright-wetgeving was een van de andere drijvende krachten achter dit verslag, net als de toegang tot financiële fondsen. Het verslag roept de Europese Commissie op te komen tot een industriële beleidsaanpak voor de creatieve sector en deze meer te stimuleren met promotie, subsidiëring, maar ook via onderwijs en netwerken en platformen voor een culturele infrastructuur. Ook pleit het verslag voor een betere bescherming van eigendomsrechten en bestrijding van piraterij.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Oblasť kultúrnej politiky musí zostať medzi výhradnými politikami národných štátov. To však neznamená, že nemôžeme spolupracovať na témach a projektoch, ktoré prezentujú naše spoločnú európsku kultúru a kultúrne dedičstvo. Podpora kreatívneho priemyslu a duševnej práce navyše predstavuje významnú investíciu do budúcnosti, kedy tieto odvetvia získajú v súvislosti so štvrtou priemyselnou revolúciou na význame.
                  

Helga Stevens (ECR),
schriftelijk. – De creatieve en culturele sector in Vlaanderen is erg belangrijk. Deze sector is, volgens een studie uit begin 2016 van het Flanders DC kenniscentrum, goed voor 2,7% van het BNP en telt meer dan 50.000 zelfstandigen (of bijna 13% van alle zelfstandigen in Vlaanderen) en 70.000 werknemers.
                  

                     De N-VA steunde deze resolutie, waarin aanbevelingen worden gedaan over het uitbouwen van een Europees beleid rond creatieve en culturele industrieën. Enkele elementen, zoals bijvoorbeeld de creatie van (nog) een nieuwe Europese award, zagen we liever uit de resolutie verdwijnen. Maar de balans is toch duidelijk positief.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Die Entschließung des EU-Parlaments zu einer kohärenten Politik der EU für die Kultur- und Kreativwirtschaft habe ich abgelehnt.
                  

                     Der Bericht gehört zu denen, die völlig überflüssig sind. Kultur ist nicht Sache der EU, sie ist in Deutschland nicht einmal Angelegenheit des Bundes. Der Bericht definiert wie folgt:
                  

                     ‘Die Kultur- und Kreativwirtschaft umfasst diejenigen Branchen, die auf kulturellen Werten, kultureller Vielfalt, individueller oder kollektiver Kreativität, Fähigkeiten und Talent basieren und das Potenzial haben, Innovationen, Wohlstand und Arbeitsplätze durch die Schaffung sozialer und wirtschaftlicher Werte insbesondere aus geistigem Eigentum zu generieren. Dazu gehören die folgenden Branchen, die auf kulturelle und kreative Inputs angewiesen sind: Architektur, Archive und Bibliotheken, Kunsthandwerk, audiovisuelle Medien (darunter Film, Fernsehen, Software und Videospiele, und Multimedia und Musikaufnahmen), kulturelles Erbe, Design, durch Kreativität angetriebene Hochqualitätsgüter-Branchen und Mode, Festivals, Livemusik, darstellende Kunst, Buch- und Verlagswesen (Zeitungen und Magazine), Radio, bildende Kunst und Werbung.’
                  

                     Dieser griffigen Definition folgen allerlei Wünsche und Forderungen an die Kommission, insbesondere die Forderung, die Kommission möge ‘einen umfassenden, kohärenten und langfristigen industriepolitischen Rahmen für die Kultur- und Kreativbranche’ entwickeln.
                  

                     Ich kann mir kein besseres Mittel vorstellen, um den kläglichen Rest an Innovation und Kreativität in der EU abzuwürgen.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Europska komisija prepoznaje koliku važnost imaju kulturne i kreativne industrije (CCIs) za društveni i gospodarski razvoj Unije, kao i njezinih država članica. EU treba povećati ulaganja u nove izvore koji će garantirati pametan, održiv i uključiv razvoj. U kulturnim i kreativnim industrijama dosta potencijala u velikoj mjeri ostaje neiskorišteno.
                  

                     Europska kulturna diplomacija, na temelju uzajamnog poštovanja vrijednosti i specifičnosti, jača bilateralne i multilateralne odnose između europskih i trećih zemalja, gradi mostove između društava kroz međuljudske kontakte i suradnju na svim kulturnim i kreativnim područjima te na taj način doprinosi boljem međusobnom razumijevanju, a istovremeno djeluje i kao pokretač gospodarskog i društvenog razvoja.
                  

                     Kulturne i kreativne industrije (CCIs) stvaraju više od 12 milijuna radnih mjesta te u njoj leži veliki potencijal za zapošljavanje mladih. Podržavam ovaj izvještaj budući da kulturne i kreativne industrije (CCIs) predstavljaju pokretač gospodarskog i društvenog razvoja te smatram kako iste imaju veliku ulogu pri predstavljanju europskih vrijednosti na međunarodnoj političkoj sceni.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo.
                  

                     V današnji dobi digitalizacije ima obstoječa kulturna in kreativna industrija velik izziv, da se prilagodi znatnemu razvoju, ki smo mu priča na področju digitalizacije, hkrati pa nudi nove možnosti za razvoj novih poslovnih modelov in širitev trga.
                  

                     Zato podpiram poziv iz poročila Evropski komisiji, naj za kulturni in kreativni sektor razvije celovit, usklajen in dolgoročen okvir industrijske politike, hkrati pa opredeli posebne kazalnike za spremljanje in analizo kulturnega, gospodarskega in družbenega učinka.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Παρ' όλο που το άρθρο 167 της ΣΛΕΕ αποκλείει ρητώς την εναρμόνιση στον τομέα του Πολιτισμού, με την εν λόγω έκθεση επιδιώκεται να διαμορφωθεί ένα συγκεκριμένο πλαίσιο που να θέτει τους όρους για τη διαχείριση του πολιτισμού ως ακόμη μιας κερδοφόρας βιομηχανίας, η οποία, με την χρήση ειδικών δεικτών που θα μετρούν τον οικονομικό αντίκτυπο, να αξιοποιηθεί για την ενίσχυση της ανταγωνιστικότητας της Ένωσης. Ακόμη και οι μεμονωμένες θετικές αναφορές που υπάρχουν στην έκθεση όσον αφορά την ανάγκη για ενίσχυση της χρηματοδότησης στους τομείς του Πολιτισμού και της δημιουργικότητας, για στήριξη των ΜMΕ και αντιμετώπιση των διακρίσεων στην αγορά εργασίας, ακυρώνονται από τον απώτερο στόχο που τίθεται για εξυπηρέτηση των αναγκών της αγοράς και αξιοποίηση του πλήρους δυναμικού των κλάδων του Πολιτισμού και της δημιουργικότητας ως ακόμη ένα εργαλείο για ενίσχυση της ανταγωνιστικότητας. Μέσω της έκθεσης προωθείται ο πολιτισμός ως εργαλείο της εξωτερικής πολιτικής της Ευρωπαϊκής Υπηρεσίας Εξωτερικής Δράσης και ζητείται η συνεργασία των Πανεπιστημίων με τις επιχειρήσεις, ώστε να υπάρξει πλήρης ανταπόκριση στις ανάγκες των μεγάλων επιχειρήσεων και της αγοράς εργασίας. Για τους πιο πάνω λόγους καταψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η ΕΕ οφείλει να σέβεται και να προωθεί την πολιτιστική κληρονομιά του κάθε κράτους μέλους. Είναι υποκρισία από πλευράς της να ισχυρίζεται ότι προωθεί τον πολιτισμό και τη δημιουργικότητα, όταν επιτρέπει σε κράτη μέλη να κατέχουν παράνομα πολιτισμικά και πολιτιστικά αγαθά στα μουσεία τους από άλλα κράτη μέλη της Ένωσης και από τρίτες χώρες.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak. Ide tartoznak pl. a különböző művészeti alkotások, audiovizuális termékek (filmek, televíziós műsorok, videojátékok), zene, kulturális örökség, fesztiválok stb. A kreatív és kulturális iparágak hozzájárulnak az európai tudás és értékek megőrzéséhez, továbbadásához, ugyanakkor hozzájárulnak a foglalkoztatás, a beruházások és a versenyképesség növeléséhez. Ezért a kreatív és kulturális iparágak jövője különösen fontos.
                  

                     A kreatív iparágak különösen hangsúlyosak az európai kutatás-fejlesztési piacon. Sok esetben az alacsony belépési korlátok miatt olyanok is be tudnak kerülni egy adott terület élvonalába, akik más, tőkeintenzívebb beruházásokra képtelenek lennének. Ez a vonás a korábbinál szélesebb rétegeknek is lehetőséget teremt az európai innovációban való részvételhez. A kreativitás a kultúra és a művészet valamennyi megjelenési formájára alapul, és az oktatás szerves része kell, hogy legyen. Ezért különösen fontos emlékeztetni a tagállamokat arra, hogy iskolai tantervükben szerepeltessék a művészeti, a zenei, a színházi és a filmművészeti oktatást, mivel ezek a kulturális örökséggel, a művészeti gyakorlattal és a kreativitással kapcsolatos tudás elmélyítésének kulcstényezői.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Branże związane z kulturą i twórczością mają potencjał, aby przyczynić się do złagodzenia obecnych trudności gospodarczych i zatrudnienia w Unii Europejskiej, a także promowania zrównoważonego wzrostu sprzyjającego włączeniu społecznemu, a także innowacji.
                  

                     Aby osiągnąć ten cel, konieczne jest opracowanie kompleksowych, spójnych i długoterminowych ram polityki przemysłowej dla sektora kreatywnego i kulturalnego, w celu zapewnienia im odpowiedniego finansowania, zwiększenia ich konkurencyjności oraz umożliwienia im realizacji ich potencjału w zakresie tworzenia wysokiej jakości miejsc pracy i wzrostu gospodarczego. W tym kontekście warto choćby wspomnieć o konieczności zwiększania świadomości szczególnie młodych ludzi na temat możliwości rozwoju kariery w zawodach rzemieślniczych i produkcyjnych powiązanych z sektorem kulturalnym i kreatywnym.
                  

                     Wreszcie niezwykle ważna jest poprawa otoczenia inwestycyjnego i poszerzenie zakresu instrumentów finansowych dostępnych dla przedsiębiorstw, przy jednoczesnym wspieraniu mieszanych sposobów finansowania, zwłaszcza w formie partnerstwa publiczno-prywatnego. To szczególnie istotne z punktu widzenia małych i średnich przedsiębiorstw.
                  

Claudiu Ciprian Tănăsescu (S&D),
în scris. – Necesitatea unei politici sinergice, coerente și integrate strategic la nivel european în ceea ce privește industriile culturale și creative derivă dintr-o multitudine de motive: performanța economică și socială a celor două industrii, poziția lor strategică în cadrul economiilor naționale, generând efecte pozitive în alte sectoare ale economiei naționale și europene (turism, comerț, educație, TIC, industrie etc.), precum și impactul major asupra dezvoltării umane, în general. Era digitală nu exclude dezvoltarea industriilor culturale și creative, ci, dimpotrivă, contribuie la manifestarea acestora sub diferite forme și grade de complexitate, prin generarea de condiții și ecosisteme creative.
                  

                     Politica în domeniul industriilor culturale și creative trebuie să fie fundamentată pe diferitele abordări ale creativității (inclusiv cea culturală): din perspectiva produsului creat, din perspectiva procesului creator și din perspectiva persoanei creatoare. Astfel, trebuie să fie elaborate strategii privind dezvoltarea și finanțarea IMM-urilor din cadrul industriilor culturale și creative, strategii de aplicare a unui cadru juridic și instituțional privind activitatea artistică creativă (procesul creator), strategii și planuri de formare și dezvoltare a aptitudinilor creative. Toate acestea fiind posibile prin dezvoltarea de parteneriate mai puternice între industriile culturale și creative, între partenerii sociali și furnizori de educație și formare, între toți interesații din cadrul industriilor respective.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Raportul solicită Comisiei să prezinte un pachet legislativ ambițios, care ar soluționa situația contractuală precară în industria culturală și creativă și ar asigura respectarea standardelor sociale și de muncă fundamentale.
                  

                     Comisia este invitată să ia măsurile corespunzătoare pentru a reduce diferența de valoare și să se asigure că autorii, creatorii, artiștii și titularii de drepturi primesc o remunerație echitabilă pentru lucrările lor. Apreciez în mod deosebit includerea în raport a dimensiunii sociale și susțin prin vot acest raport.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Les secteurs de la culture et de la création jouent un rôle important dans la réindustrialisation de l'Europe, font office de moteur pour la croissance et sont dans une position stratégique pour déclencher des redistributions innovantes dans d'autres secteurs, comme le tourisme, le commerce de détail et les technologies numériques. L'Union européenne pourrait jouer un rôle prépondérant en mettant en avant les effets positifs importants des secteurs de la création dans toute l'Europe, pour également promouvoir les politiques de soutien à l'atout le plus précieux de l'Europe: sa culture!
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – Cultural and creative industries (CCIs) are, at the dawn of the 21st century, undergoing considerable change as a result of increased digital technologies, the economic crisis of the past several years, and considerable changes in the regulatory framework. It is therefore necessary to reflect those changes in EU policy-making and legislation. I agree with the need to focus on creative industries and their position in this dynamic environment.
However, I do not agree with the extremely broad scope of the report which is in my opinion rather diluting the overall target. CCIs have different specifics than other ‘traditional’ industries, but the same regulatory framework has to apply in both cases. Therefore, I decided to support a number of deletions within this report and I voted in favour of the final text.

Patrizia Toia (S&D),
per iscritto. – Le industrie creative mettono al centro la creatività dell'uomo e rappresentano la nuova frontiera dello sviluppo economico contemporaneo. Si tratta di una dimensione produttiva che genera innovazione e, alla stessa maniera, ne è permeata.
                  

                     Stando ai più recenti dati della Commissione europea, le industrie culturali e creative rappresentano circa il 3 per cento del prodotto interno lordo dell'UE e dei posti di lavoro.
                  

                     Nonostante questi numeri importanti questo genere di aziende resta ancora troppo ampiamente sottovalutato, soprattutto per quanto riguarda l'accesso ai fondi.
                  

                     Ritengo sia necessario, a questo proposito, che gli Stati membri si coordino per riformare il contesto legislativo in cui operano le industrie culturali e creative e che si definiscano politiche e iniziative per promuovere l'accesso al mercato e agli investimenti. È inoltre fondamentale riconoscere l'alto valore economico delle eccellenze europee, come il design e la moda, che rendono le nostre imprese famose in tutto il mondo.
                  

László Tőkés (PPE),
írásban. – A jelentés hangsúlyozza az innovatív és kutatásorientált európai kulturális és kreatív iparágak támogatását, amelyek biztosítani tudják a nyelvi és kulturális sokféleség megőrzését, emellett pedig innovatív és magas színvonalú szolgáltatásokat kínálnak. Ide tartoznak pl. a különböző művészeti alkotások, audiovizuális termékek (filmek, televíziós műsorok, videójátékok), zene, kulturális örökség, fesztiválok stb. A kreatív és kulturális iparágak hozzájárulnak az európai tudás és értékek megőrzéséhez, továbbadásához, ugyanakkor hozzájárulnak a foglalkoztatás, a beruházások és a versenyképesség növeléséhez is. Ezért a kreatív és kulturális iparágak jövője különösen fontos.
                  

                     A kreatív iparágak különösen hangsúlyosak az európai kutatás-fejlesztési piacon. Sok esetben az alacsony belépési korlátok miatt olyanok is be tudnak kerülni egy adott terület élvonalába, akik más, tőkeintenzívebb beruházásokra képtelenek lennének. Ez a vonás a korábbinál szélesebb rétegeknek is lehetőséget teremt az európai innovációban való részvételhez. A kreativitás a kultúra és a művészet valamennyi megjelenési formájára alapul, és az oktatás szerves része kell, hogy legyen. Ezért különösen fontos emlékeztetni a tagállamokat arra, hogy iskolai tantervükben szerepeltessék a művészeti, a zenei, a színházi és a filmművészeti oktatást, mivel ezek a kulturális örökséggel, a művészeti gyakorlattal és a kreativitással kapcsolatos tudás elmélyítésének kulcstényezői.
                  

Ivica Tolić (PPE),
napisan. – Podržavam Prijedlog rezolucije o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije. Potrebno je osigurati konkurentnost, omogućiti stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i rast industrije.
                  

                     S obzirom na komunikaciju Europske komisije pod nazivom ‘Promicanje kulturnih i kreativnih sektora za rast i radna mjesta u EU-u’ vidi se ključna uloga kulturnih i kreativnih industrija u razvoju Unije jer se istom promiče kulturna i jezična raznolikost država članica te jača njezin identitet. Kulturne i kreativne industrije u Europi zapošljavaju više od 12 milijuna ljudi na puno radno vrijeme što je 7,5 % radne snage Europske unije, a industrije koje se koriste pravima intelektualnog vlasništva donose gotovo 39 % BDP-a Unije. Zbog toga je potrebno otkloniti krivo uvjerenje da je ulaganje u kulturne i kreativne industrije rizičnije u odnosu na druga poduzeća te institucionalnim naglaskom Europske unije povećati rast u tom sektoru.
                  

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. – Palaikiau pranešimą dėl kelių priežasčių. Visame pasaulyje kultūros ir kūrybos pramonės sektorius yra esminė ir vis auganti pasaulinės ekonomikos sritis. Vis dažniau galima pastebėti jos svarbą naujų darbo vietų formavime ir pajamu generavime, ypač ES. Bet nepaisant to, iki šiol nebuvo sukurta bendra ir reali šio sektoriaus politika. Pranešime yra konkrečių pasiūlymų. Reikalinga kompleksinė Europos lygmens strategija, kuri atsižvelgtų į visus kultūros pramonės ypatumus. Todėl labai svarbu priminti ES narėms, kad privaloma įtraukti teatrą, muziką ir filmą į mokyklinio ugdymo programą, nes tai pagrindinis veiksnys kalbant apie žinių apie kultūros paveldą plėtojimą.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Kulturne i kreativne sadržaje često se uzima zdravo za gotovo, ali iza njih stoje milijuni talentiranih ljudi koji na tržištu stvaraju vrijednost koja se mjeri u milijardama eura. Kulturna i kreativna industrija vrlo je važna za naša društva i nacionalne ekonomije i treba joj biti pružena najveća moguća podrška.
                  

                     Nažalost, nacionalne vlade vrlo često, barem kad je riječ o Hrvatskoj, podrškom smatraju isključivo dotacije iz proračuna i tako jednu tržišno vrlo potentnu granu čine ovisnikom o javnim financijama. To je potpuno pogrešan pristup.
                  

                     Država treba učiniti više u zaštiti pravnog statusa kulturnjaka i kreativaca te njihovih autorskih prava. Treba im maksimalno olakšati poslovanje na tržištu umjesto da snažne individualce i stvaratelje pokušava podvrgnuti kolektivnim normama i zadovoljiti sitnim isplatama iz proračuna.
                  

                     Stoga sam glasovala suzdrzano.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog resolucije Evropskem parlamentu o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo sem podprla.
                  

                     Kultura, umetnost in ustvarjalnost ustvarjata podobo Evrope. V Evropi 21. stoletja, v času prehoda na digitalno gospodarstvo, kulturna in kreativna industrija vse bolj nadomešča tradicionalne proizvodne procese in tradicionalne vrednostne verige. Kulturna in kreativna industrija je industrija, ki temelji na kulturnih vrednotah ter na ustvarjalnosti, spretnostih in nadarjenosti posameznika ter lahko z ustvarjanjem vrednosti iz intelektualne lastnine ustvarja premoženje in delovna mesta (evropska kultura ima več 3000 letno zgodovino).
                  

                     Po vsem svetu se kulturna in kreativna industrija šteje za velik, naraščajoči del svetovnega gospodarstva in ustvarja možnosti za nova delovna mesta. Kljub temu doslej še ni bila vzpostavljena resnična in usklajena industrijska politika na ravni EU in pripraviti je potrebno celovito industrijsko strategijo.
                  

                     Potrebno bi bilo definirati pojem ‘kulturna in kreativna industrija’ za boljše delovanje. Skozi kulturo se lahko doseže tudi dobro mednarodno sodelovanje. Kulturna in kreativna industrija ima ključno vlogo pri ponovni industrializaciji Evrope, da spodbuja rast in ima strateški položaj za ustvarjanje inovativnih zunanjih učinkov na druge industrijske sektorje, kot so turizem, maloprodaja in digitalne tehnologije. Evropa bi lahko imela vodilno vlogo pri tem.
                  

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – I will support any measures that will help to create a framework that fosters innovation and the development of the European cultural sector, which promotes cooperation and the exchange of good practices, with special emphasis on the correct financing that this sector needs in order to be able to develop successfully.

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Les constats sur le potentiel des PME dans le secteur des industries culturelles et créatives sont les bons, que ce soit en termes d'innovations, de capacité de résilience ou de protection des patrimoines culturels et des savoir-faire européens.
                  

                     On pourrait garder tout le texte s'il visait les politiques industrielles des États membres et non une politique industrielle à l'échelle de l'Union, ce qui m'empêche de le soutenir.
                  

                     J'ai choisi l'abstention.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Kultúra, művészet és kreativitás: a világ tulajdonképpen ezt a képet és ezeket az értékeket kapcsolja Európához. A 21. századi Európában, a digitális gazdaságra való átállás során a kki-k egyre inkább felváltják a hagyományos gyártási eljárásokat és a hagyományos értékláncokat. A minőségi tartalom előállítása, az innovációra, elbeszélésre, elképzelésre és érzelemkeltésre való képesség mára legértékesebb nyersanyagunkká vált. Mindezt művelnünk, támogatnunk, ösztönöznünk kell, és meg kell óvnunk. Támogattam a dokumentumot.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Se trata de un informe conjunto de las comisiones ITRE y CULT sobre los retos y posibilidades que enfrentan las industrias creativas y culturales en la Unión. Entre otras cuestiones pone de relieve la necesidad de políticas activas de promoción, acceso a financiación, lucha contra la piratería, mejor participación de los autores y creadores en el reparto de beneficios, promover la cooperación intersectorial y la movilidad, mejorar las condiciones laborales de los trabajadores del sector y la brecha de género, etc. He votado a favor del informe, porque creo que estos aspectos son necesarios para sentar las bases de una política específica que permita valorizar el sector y hacerlo crecer de forma sostenible el conjunto de los Estados miembros.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. — I decided to abstain on the report on a coherent EU policy for cultural and creative industries because the text of the report has been written in a way that allows different interpretations, the details of which may be of great importance. In general, the wording was not very precise.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Kultūros ir kūrybos pramonė – tai pramonė, pagrįsta kultūrinėmis vertybėmis, individualiu kūrybingumu, įgūdžiais bei talentu, turinti potencialą intelektinės nuosavybės vertės pagrindu kurti gerovę bei darbo vietas. Kultūros ir kūrybos veikla pagrįsti šie sektoriai: architektūra, archyvai ir bibliotekos, dailieji amatai, audiovizualiniai kūriniai (įskaitant filmus, televiziją, vaizdo žaidimus ir daugialypę terpę), kultūros paveldas, dizainas, kūrybingumu pagrįsta prabangos prekių pramonė ir mada, festivaliai, muzika, scenos menas, knygos ir leidyba, radijas ir vaizduojamieji menai. Reikia skatinti ir remti infrastruktūros, kuri yra labai svarbi kūrybos pramonės šakoms Europoje remti, kūrimo, tobulinimo ir plėtros procesus, visų pirma užtikrinant didelės spartos plačiajuosčio ryšio plėtrą kaimo vietovėse ir atokiuose regionuose.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on a coherent EU policy for cultural and creative industries. In 21st -century Europe, with the transition to the digital economy, cultural and creative industries are increasingly replacing traditional manufacturing processes and traditional value chains. All around the world, the cultural and creative sector is considered a major and growing part of the global economy. Its importance as a generator of jobs and wealth is increasingly recognised, particularly so in the EU. Moreover, culture, not only in its traditional forms, but also through cultural and creative industries, can play a crucial role in strengthening international partnerships.
I voted in favour because I believe that the support of CCIs should be made a policy priority within the ESIFs, Horizon 2020, and the MFF as a whole. In the Horizon 2020 research programme and the structural funds, potential synergies existing between EU policies should be fully exploited. This would make it possible to effectively use the funding available under EU programmes and reach the goals they were designed for.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Esta propuesta de resolución pide a la Comisión Europea que desarrolle un marco coherente, comprensivo y a largo plazo para los sectores cultural y creativo, así como que dote de la financiación adecuada a esta industria, con el objetivo de incrementar su competitividad para permitirle alcanzar todo su potencial a la hora de crear empleos de calidad y de apoyar el crecimiento económico. Para alcanzar esta ambiciosa meta, el informe propone adoptar una definición armonizada del concepto de industrias culturales y creativas que tome los datos como base. Además, se solicita al Ejecutivo comunitario que establezca un marco legal ponderado en materia de copyright que refleje con esmero las especificidades de este sector. Recomienda, también, su cooperación con otros sectores para mejorar la interacción entre las pymes y las universidades, de manera que los ramos educativos de creación y de emprendimiento se integren mejor. En particular, llama tanto a los Estados miembros como a la Comisión a abrir el abanico de instrumentos financieros disponibles para las pequeñas empresas, apoyando los consorcios público/privados. Consciente de la necesidad de impulsar este sector a nivel europeo, he apoyado con mi voto esta propuesta.
                  

Ángela Vallina (GUE/NGL),
por escrito. – No he podido votar a favor del presente informe porque, pese a contener numerosos puntos positivos, supone una propuesta que garantiza la participación de los grandes actores económicos. El desarrollo de unas industrias culturales y creativas depende de que los autores obtengan una justa remuneración por su trabajo pero sin que esto suponga formas de bloqueo del desarrollo de dicha industria y de sus servicios a la ciudadanía. El informe contiene referencias positivas en el sentido de la inclusión de los derechos de los creadores, pero también garantiza la concentración de los derechos de propiedad intelectual a través de su financiarización. Es por esto por lo que no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – The creative economy across the UK employs nearly three million people and it has been one of the most resilient sectors during the economic crisis. The report calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situations in the cultural and creative industries and will ensure respect for fundamental social and labour standards. The Commission is called to act appropriately to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and rights holders receive fair remuneration for their works. I therefore voted in favour of this report as I believe that that the EU could take a leading role in promoting the important positive impact that the creative sectors have across Europe.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor omdat Europese kunst en cultuur betrekking heeft op 3 000 jaar gemeenschappelijk cultureel erfgoed, kennis en waarden overbrengt en bijdraagt tot het beschermen van tastbaar en niet-tastbaar bewijs van de kunstmatige en natuurlijke wereld voor huidige en toekomstige generaties.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport d'initiative est positif par bien des aspects. Il propose de favoriser les aides publiques, en évitant leur requalification en aides d'État, pour le patrimoine culturel, de faciliter l'accès aux financements européens aux secteurs de la culture et de la création, et d'assurer des conditions de travail plus sécurisées aux travailleurs de la culture. Autant d'aspects positifs que je soutiens.
                  

                     J'apprécie aussi la requête faite à la Commission d'adopter des mesures appropriées pour faciliter la disponibilité d'offres licites attrayantes aux œuvres, y compris de façon transfrontalière. L'accès facile (et donc à un prix raisonnable) aux créations est en effet le seul moyen efficace de lutter contre le piratage, le bénéfice devenant trop peu intéressant pour accepter le risque de l'illégalité. Il est dommage que ceci ne soit pas explicitement dit dans le texte. Cela aurait évité les longs laïus sur la lutte contre le piratage vue uniquement sous l'angle répressif alors que la prévention est le plus sûr moyen de se protéger.
                  

                     Je regrette aussi qu'il ne soit fait mention nulle part de la possibilité de mettre en place des appellations d'origine pour valoriser notre artisanat et s'assurer que ce soient bien les artisans qui bénéficient des retombées économiques.
                  

                     Je me suis donc abstenue.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – O desenvolvimento das chamadas Indústrias Culturais e Criativas, com as habituais lógicas mercantis, aponta no sentido de estas constituírem, não um fator de promoção da diversidade cultural e linguística, mas, pelo contrário, um fator de homogeneização cultural, de menorização e diluição de particularidades e especificidades culturais e linguísticas.
                  

                     Esta ‘identidade europeia’ será, quando muito, a identidade de uma certa conceção de ‘Europa’, que nada tem a ver com a diversidade e o amplo diálogo que a melhor tradição cultural europeia estabeleceu com outras culturas. É significativo que aqui se fale de identidade ‘europeia’ e ‘regional’, mas não das identidades nacionais, incontornável fator da identidade europeia.
                  

                     No fundo isto esconde a intenção deliberada de se ir mais e mais longe num processo de mercantilização de toda a produção cultural, coerente com uma visão da sociedade, que rejeitamos, em que tudo é reduzido a mercadoria.
                  

                     As conceções aqui plasmadas sobre o lugar da cultura na sociedade e das indústrias culturais na cultura são redutoras e inaceitáveis. Em certos casos, parecem feitas mesmo à medida dos interesses das grandes empresas da área do audiovisual e da moda.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Die Kommission soll einen umfassenden, kohärenten und langfristigen industriepolitischen Rahmen für die Kultur- und Kreativbranche entwickeln, damit die Wettbewerbsfähigkeit der Kultur- und Kreativwirtschaft gestärkt und sie in die Lage versetzt wird, ihr Potenzial zur Schaffung von Wachstum und hochwertigen Arbeitsplätzen zu entfalten. Gegen Produktpiraterie (wie z.B. bei Filmen) soll stärker vorgegangen werden.
                  

                     Es wird betont, dass die Kultur- und Kreativbranche, die sich überwiegend aus KMU zusammensetzt, in einem sich laufend ändernden Umfeld tätig ist und daher vor der Herausforderung steht, sich neue Geschäftsmodelle auszudenken und zu konzipieren, um marktgerechte Lösungen zu entwickeln und neue Zielgruppen anzusprechen. Die Recherchen nach Rechteinhabern und intransparenten Urheberrechtsvorschriften sind mit beträchtlichen Verwaltungsaufwand verbunden, was vor allem die KMU belastet.
                  

                     Die Partnerschaften mit dem Bildungssektor sollen verstärkt werden, um gesellschaftlichen Randgruppen in benachteiligten Wohngegenden bessere Chancen zu bieten.
                  

                     Die Kultur- und Kreativwirtschaft spielt eine entscheidende Rolle für die Reindustrialisierung Europa. Sie kann das Wachstum ankurbeln und Innovationen vorantreiben. Insbesondere für die Digitaltechnik ist dies interessant.
                  

                     Außerdem sind die Hilfeleistungen für KMU sehr positiv anzusehen. Daher habe ich den Bericht mitgetragen.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – The creative economy across the UK employs nearly 3 million people and it has been one of the most resilient sectors during the economic crisis, indeed growing whilst other sectors shrank.
The report calls on the Commission to present an ambitious legislative package that deals with precarious contractual situations in the cultural and creative industries and will ensure respect for fundamental social and labour standards. The Commission is called on to act appropriately to reduce the value gap and ensure that authors, creators, performers and rights holders receive fair remuneration for their works. I therefore voted in favour of this report as I believe that that the EU could take a leading role in promoting the important positive impact that the creative sectors have across Europe, and promote policies that champion Europe's most unique asset: its culture.

Lieve Wierinck (ALDE),
in writing. — I voted in favour of this resolution since I believe that there is a need to work together on the creative industry and it is very important to constantly share knowledge and best practice between Member States. I believe that the Commission should strengthen measures on fighting online piracy. I believe that digital platforms are a good and efficient means to provide wider access to cultural and creative works and offer also great opportunities for the CCS to develop new business models. I support the partnership with education, because I believe that it can contribute to stimulating a stronger learning environment and better integrate the disadvantaged and marginalised communities. I agree with the adoption of policies aimed at increasing the level of cultural participation among EU citizens, because at the moment in many Member States it is still very low.

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat raportul referitor la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative, apreciind atenția constantă a raportorului pentru sectorul IMM. Raportul atrage atenția supra faptului că industriile culturale și creative se află în centrul unui ecosistem dublu și delicat între grupuri mari, competitive pe plan internațional, și IMM inovatoare și întreprinderi nou-înființate, care reînnoiesc în mod constant zona, conservă și promovează diversitatea, creează locuri de muncă, dar sunt uneori fragile, în special în ceea ce privește accesul la piețe și finanțe. Raportorul subliniază că cercetarea cu privire la titularii de drepturi și normele netransparente privind drepturile de autor reprezintă sarcini administrative care presupun costuri ridicate și eforturi considerabile, în special pentru IMM care lucrează pe bază transfrontalieră, recomandând să se stabilească o bază de date comună paneuropeană, cu toate informațiile disponibile cu privire la titularii de drepturi pentru fiecare sector cu scopul de a facilita acordarea drepturilor. Raportorul mai arată că UE nu ar trebui să considere cultura doar din perspectiva pieței interne, a concurenței sau a politicii comerciale, ci și ca un element al politicii de cooperare și dezvoltare al Europei, luând în considerare caracteristicile specifice ale spectrului cultural al UE.
                  

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Podporila som daný návrh uznesenia, pretože verím že inovatívny európsky kultúrny a kreatívny priemysel zameraný na výskum je dôležitý. Okrem iného aj preto, že prispieva k zachovaniu jazykovej a kultúrnej rozmanitosti. Využitie plného potenciálu kultúrneho a kreatívneho sektora však naďalej zostáva veľkou výzvou. Preto je potrebná koordinácia na všetkých úrovniach, teda na vnútroštátnej, regionálnej, miestnej úrovni, ale aj na úrovni EÚ. Uznesenie v tomto smere navrhuje viacero opatrení, ktoré sa zameriavajú na 7 kľúčových oblastí:
                  






—



                           zber spoľahlivých štatistických údajov a údajov založených na komplexnej definícii s cieľom zvyšovať povedomie o charakteristikách a potrebách sektora,
                        










—



                           monitorovanie vývoja v sektore s cieľom vytvárať účelné riešenia pre kultúrny a kreatívny priemysel,
                        










—



                           podpora inovácií a podnikania v kultúrnom a kreatívnom sektore uľahčovaním spolupráce s inými sektormi a politikami (výmeny),
                        










—



                           zlepšovanie prístupu k finančným prostriedkom, podpora nových podnikateľských modelov,
                        










—



                           využívanie súboru nástrojov existujúcich na európskej úrovni,
                        










—



                           rozvoj zručností vrátane podnikateľských zručností,
                        










—



                           riešenie meniacich sa potrieb zručností a vyriešenie nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily.
                        





                     Je dôležité si uvedomiť, že význam kultúrneho a kreatívneho sektoru rastie – už dnes tento priemysel zamestnáva 7,5 % osôb v celom európskom hospodárstve.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Vzrůstající vliv globalizace a digitalizace má čím dál větší vliv na tradiční kulturní a kreativní odvětví. Tradiční odvětví jsou založena na talentu, dovednostech a hodnotách evropských národů. Jsem přesvědčen, že je potřeba zachovat tyto dovednosti, stejně tak jako kulturní a jazykovou kulturní rozmanitost. Abychom tohoto cíle dosáhli, musíme se současným podmínkám přizpůsobit a začít propojovat kulturu a kreativní odvětví s moderními technologiemi a dalšími sektory současné ekonomiky. Hlasuji proto pro tuto zprávu, jelikož si myslím, že potřebujeme soudržnou politiku na úrovni EU, která se touto oblastí bude dlouhodobě zabývat.
                  

Bogdan Andrzej Zdrojewski (PPE),
na piśmie. – Wspólne sprawozdanie komisji ITRE i CULT w sprawie spójnej polityki UE dla sektora kultury i sektora kreatywnego przyjmuję z zadowoleniem. Jest ono naszym kolejnym krokiem w uświadamianiu o kluczowej roli tych sektorów w rozwoju społecznym i gospodarczym UE. Sprawozdanie w należyty sposób definiuje potencjał w zakresie generowania wzrostu gospodarczego i zatrudnienia w branżach kulturalnych i kreatywnych, podkreślając jednocześnie ich znaczący wpływ w obszarach takich jak nowe modele biznesowe, kreatywność i innowacyjność czy cyfryzacja i rozwój umiejętności w tym zakresie.
                  

                     Szczególny nacisk w sprawozdaniu położono również na budowanie wysokiej jakości zasobów danych o sektorach, które pozwolą na lepsze budowanie przyszłej polityki, wspieranie innowacji i kształcenia oraz zapewnienie odpowiednich środków finansowych w ramach unijnych programów wsparcia branż kultury i przemysłów kreatywnych.
                  

                     Zgodnie z zarysowanymi w sprawozdaniu rekomendacjami, za konieczne uznaję określenie konkretnych wskaźników służących monitorowaniu i analizie wpływu kulturalnego, gospodarczego i społecznego sektora kulturalnego i kreatywnego. W tym kontekście uznaję również za pożądane badanie i wskazywanie alternatywnych źródeł pozyskiwania danych w celu uzupełniania i ulepszania oficjalnych statystyk, biorąc pod uwagę, że w branżach kulturalnych i kreatywnych często stosuje się złożone modele biznesowe, które mogą stanowić wyzwanie dla tradycyjnych form analizy i finansowania.
                  

Auke Zijlstra (ENF),
schriftelijk. – De PVV stemde tegen het verslag.
                  

                     In het verslag wordt de Europese Commissie gevraagd om langetermijnbeleid te ontwikkelen voor de culturele en creatieve industrie, onder andere door het ontwikkelen van een gezamenlijke juridische basis.
                  

                     De PVV is van mening dat de Nederlandse wetgever prima in staat moet zijn om een langetermijnbeleid te ontwikkelen voor de creatieve industrie. Het ondergeschikt maken van het Nederlands parlement aan weer een nieuwe juridisch bindende overeenkomst is ongewenst en in strijd met het principe van subsidiariteit.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Návrh správy o súdržnej politike EÚ v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu som podporila. Kultúrny a kreatívny priemysel poskytuje približne 12 miliónov pracovných miest, ako aj významnú pridanú hodnotu k HDP. Mnohé z kultúrnych podnikov patria k tzv. malým a stredným podnikom alebo sú to kreatívne start-upy. Práve preto je potrebné tento priemysel podporovať. Je potrebné zaistiť ochranu diel autorov tak, aby mali ďalšiu motiváciu na vytváranie nových hodnôt. Je potrebné zakročiť voči protiprávnemu kopírovanie kreatívnych diel a rovnako je potrebné vytvoriť jednotnú stratégiu, ktorá zabezpečí, že kultúrny a kreatívny priemysel bude naďalej prinášať inovácie. A nakoniec je taktiež nevyhnutné riadne identifikovať ďalšie prekážky, ktorým tento priemysel čelí. Je to totiž práve on, ktorý napomáha udržiavať kultúrne tradície a hodnoty. A v tomto duchu sa niesli aj výzvy, ktoré správa adresovala.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Ehler/Morgano por estar de acordo com o apelo de apresentação de um pacote legislativo ambicioso por parte da Comissão Europeia. Sublinho como ponto de partida a proposta de definição de indústria cultural e criativa apresentada pelo Parlamento Europeu que deverá servir de base às políticas futuras sobre esta matéria. Entre outros apelos, destaco o pedido à Comissão de tratar a situação contratual precária da indústria cultural e criativa assegurando o respeito pelas normas sociais e laborais fundamentais. A Comissão é ainda convidada a tomar as medidas adequadas para reduzir disparidades e garantir que os autores, criadores, artistas intérpretes ou executantes e titulares de direitos recebam uma remuneração justa pelas suas obras.
                  

Željana Zovko (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije. Smatram da su kulturne i kreativne industrije temelj za stvaranje bogatstva zemlje i otvaranje novih radnih mjesta. Ovim prijedlogom izvješća uspostavit će se koherentan i dugoročan okvir industrijske politike za kulturne i kreativne industrije te će se u strateške ciljeve i opće političke prioritete EU-a uključiti razvoj, promicanje i zaštita kulturnih i kreativnih industrija.
                  

                     Kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u očuvanju europske kulturne i jezične raznolikosti, jačaju osjećaj pripadnosti europskom i regionalnom identitetu, doprinose prijenosu znanja i vrijednosti te čuvaju materijalnu i nematerijalnu europsku baštinu za današnje i buduće generacije. Istovremeno su konkretan alat za socijalnu koheziju svojim doprinošenjem gospodarstvu EU-a u pogledu radnih mjesta, ulaganja, rasta i inovacija te znatno doprinose europskoj konkurentnosti na globalnoj razini.
                  

                     Od strateške je važnosti podržati inovativne europske kulturne i kreativne industrije okrenute istraživanju jer one mogu očuvati jezičnu i kulturnu raznolikost, pluralizam te ponudu inovativnih i visokokvalitetnih usluga, posebno u kontekstu konvergentnog i globaliziranog tržišta.
                  

Marco Zullo (EFDD),
per iscritto. — La relazione d'iniziativa si pone l'intento di fornire indicazioni politiche per lo sviluppo delle industrie culturali e creative europee. Questa esigenza nasce in risposta alla forte tendenza alla digitalizzazione del mercato e delle iniziative legislative ad essa legate, come esempio quello sulla portabilità di contenuti e in vista, anche, dell'annunciata modernizzazione del quadro giuridico per i diritti di proprietà intellettuale (copyright).
                  

                     Il documento tuttavia si propone di preservare i modelli di business esistenti, fortemente orientati alla protezione dei titolari dei diritti, attraverso misure soprattutto restrittive e sanzionatorie.
                  

                     Si punta su un modello di cultura di massa, essenzialmente consumistico. Non viene data l'attenzione dovuta ai diritti dei creatori, degli interpreti e degli esecutori come noi del M5S abbiamo proposto con i nostri emendamenti. Non vengono prese in considerazione le necessità dei piccoli e medi operatori del mercato e non viene fatto il tentativo di aprirsi ad un'evoluzione anche dei diritti di proprietà intellettuale cosicché il modello di produzione culturale non dipenda esclusivamente da tali introiti. Alla luce di tutte queste considerazioni ho votato contro questa relazione.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za Poročilo o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo.
                  

                     Poročilo podpiram, saj poziva Komisijo, naj razvije celovit, skladen in dolgoročen pravni okvir za kulturni in ustvarjalni sektor ter zagotovi ustrezna sredstva, da bi povečala konkurenčnost in tako omogočila, da kulturna in kreativna industrija izpolni svoj potencial v smislu ustvarjanja kakovostnih delovnih mest ter nadaljnjega razvoja.
                  
6.6.   Rights of women in the Eastern Partnership States (A8-0365/2016 - Mariya Gabriel)

Dichiarazioni di voto orali


Monica Macovei (ECR). – Domnule președinte, este vorba despre drepturile femeilor în țările din Parteneriatul Estic. Acestea continuă să fie discriminate în Moldova, în Ucraina, în Georgia și în celelalte state din zona de est. Femeile sunt slab reprezentate în politică, la fel în administrația publică. Își găsesc foarte greu un loc de muncă, mai ales femeile care au copii.
                  

                     De asemenea rata violenței împotriva femeilor nu descrește deloc, este relativ ridicată și aceste stereotipuri persistă: diferențele între bărbați și femei și rolul femeii în societate - în sensul că femeile sunt considerate a avea un rol subordonat bărbaților. În plus, femeile, fetele de etnie romă sunt discriminate și din acest motiv, etnic, și, de asemenea foarte important, nu ajung la școală.
                  

                     Petrec mult mai puțin timp pentru propria educație și, ca atare, rămân în afara societății, în marginea societății și toate aceste lucruri vor influența viața lor, nu-și găsesc locuri de muncă. Acum, ce poate face Uniunea este să joace un rol mult mai important în rezolvarea acestor probleme prin diferite condiționalități în raport cu statele din Parteneriatul Estic.
                  

Marek Jurek (ECR). – Niszczone przez dziesięciolecia władzy sowieckiej narody Wschodniej Europy Unia Europejska dzisiaj nakłania do zagwarantowania wszelkich usług ‘zdrowotno-seksualnych’ z ‘bezpieczną i legalną aborcją oraz edukacją seksualną’ na czele. Jeżeli nie chcecie, żeby Putin wykorzystywał takie dokumenty przeciwko dążeniom demokratycznym tych narodów, to wreszcie przestańcie je pisać. Chyba że po prostu redagujecie je dla Putina.
                  

Seán Kelly (PPE). – Mr President, I would first like to thank Mariya Gabriel, my friend and colleague, for doing a very good job in this report. In line with the PPE Group, I voted in favour of it given its crucial consideration of the status of women's rights in the Eastern Partnership States. Encompassing security, peace, stability and prosperity as a priority, we would hope that this report's recommendations will redefine the framework surrounding the rights of women. In light of the considerable difference in the status of said rights in these states, we must continue our efforts to champion this area as a great priority. In doing so, we may continue to advance the principles of equality, development and peace as a cornerstone of all current and future policy. I suppose it was appropriate that, while we were discussing this topic and voting on it today, just prior to it we had the privilege of presenting the Sakharov Prize to two wonderful, inspirational women who have gone through an awful lot, but are still there showing the invincibility of women and the human spirit.

Dichiarazioni di voto scritte


Lars Adaktusson (PPE),
skriftlig. – Idag röstade Europaparlamentet om ett betänkande som berör jämställdhet i länderna i det så kallade östliga partnerskapet. I stora delar ett bra betänkande som understryker vikten av att dessa länder fortsatt arbetar med frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män. I separata omröstningar markerade jag emellertid Kristdemokraternas och min uppfattning att dessa länders nationella lagstiftningar vad gäller hälso- och sjukvårdspolitik inte utgör något hinder för att närma sig EU, vilket betänkandets text i vissa delar gjorde gällande.
                  

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Il partenariato orientale (PO) si fonda sul rispetto del diritto internazionale, dei valori fondamentali della democrazia e dei diritti umani, non deve quindi essere dimenticata l'importanza della parità di genere e dei diritti delle donne. Ancora oggi, si avverte il peso della discriminazione sociale e degli stereotipi di genere.
                  

                     L'obiettivo della relazione è di stabilizzare i rapporti tra l'Unione europea e il suo vicinato orientale e l'emancipazione delle donne e la loro partecipazione attiva alla vita sociale, politica ed economica è fondamentale per la realizzazione dei cambiamenti in corso.
                  

                     Per questi motivi ho votato positivamente.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. — He votado a favor de este informe porque considero que hace un buen retrato del grave deterioro de los derechos fundamentales, tanto individuales como sociales (si bien el ponente intentó censurar las referencias a estos últimos antes de votar en plenario). Considero, sin embargo, que no basta con un buen diagnóstico: la Unión deberá revertir sus políticas migratorias, económicas y sociales si quiere poner freno a esta difícil situación.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
raštu. – Balsavime dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse susilaikiau. Vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos užsienio politikos ir Europos kaimynystės politikos tikslų, siekiant užtikrinti saugumą, taiką ir stabilumą, yra ES kaimynystės stabilizavimas. Moterys atlieka svarbų vaidmenį siekiant šio tikslo. Didžiąją dalį asmenų, nukentėjusių nuo ginkluotų konfliktų, sudaro moterys ir vaikai. Dėl šios priežasties reikia įvertinti ir pripažinti vaidmenį, kurį moterys atlieka konfliktų sprendimo ir taikos kūrimo srityse. Esu įsitikinusi, kad svarbu moteris labiau įtraukti į taikos derybas ir politinių pokyčių procesus ir suprasti, kad didesnė lyčių lygybė padėtų pasiekti Rytų partnerystės ir Europos kaimynystės politikos tikslų. Vis dėlto negaliu sutikti su kai kuriomis moterų teisių ir lyčių lygybei užtikrinti dokumente numatytomis priemonėmis, todėl balsavau prieš kai kuriuos pasiūlymus, tačiau daugumos balsais jie buvo priimti. Dėl šios priežasties balsuojant dėl viso dokumento susilaikiau.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης σχετικά με τα δικαιώματα των γυναικών στα κράτη της ανατολικής εταιρικής σχέσης, διότι θεωρώ πως η Ευρωπαϊκή Ένωση πρέπει να επιβάλει πιο ενεργά ζητήματα που αφορούν την ισότητα τον φύλλων μέσα από τα διάφορα εργαλεία που έχει στη διάθεσή της στα πλαίσια της Ευρωπαϊκής Πολιτικής Γειτνίασης
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – La politique de ‘partenariat oriental’ de l'Union concerne six États postsoviétiques: l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, la Géorgie, la Moldavie et l'Ukraine. Ce rapport, comme son titre le laisse entendre, est réducteur envers toutes les femmes et est une ingérence manifeste des institutions européennes dans les systèmes institutionnels, politiques, économiques et sociaux des pays visés: communautarisation des victimes, avec une préférence pour les femmes issues des minorités ethniques (Roms) ou LGBTI, exhortation à la mise en place d'une politique de quotas pour l'accès des femmes aux postes à responsabilités, notamment en politique, ingérence dans les choix diplomatiques des pays du partenariat, lourde insistance sur le droit au regroupement familial pour des femmes ayant de la famille dans l'Union européenne, exhortation à mettre en œuvre les recommandations de la plateforme dite de Pékin pour que chaque femme ait accès à ses ‘droits reproductifs’ notamment la contraception et l'avortement… Fondé sur la théorie du genre, il appelle les États à sanctionner les ‘insultes et les stigmatisations’ envers les personnes LGBTI dans l'espace public ou dans les services publics. Ces termes étant très vagues, on peut légitiment craindre une atteinte à la liberté d'expression in fine. Aussi ai-je voté contre.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – Whilst I strongly support women's rights and welcome criticism of countries that are lagging behind with women's rights legislation, this report at the same time calls for yet more EU legislation and yet more powers to be taken away from Member States. I firmly believe that individual Member States are best placed to ensure that women's rights are protected and enhanced, free from the burden of EU meddling. I voted to abstain on this report.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – Je me suis exprimé en faveur de ce rapport sur les droits de la femme dans les États du partenariat oriental. J'estime, en effet, que la situation dans ce domaine doit être améliorée dans ces pays. Malgré l'inscription des droits des femmes dans les constitutions respectives de ces États, les stéréotypes liés au sexe restent importants, empêchant non seulement une plus grande participation des femmes au marché du travail et à la vie politique mais ouvrant également la porte à l'acceptation sociale des violences fondées sur le genre et les violences domestiques non déclarées. Par conséquent, il est nécessaire que ces pays prennent immédiatement des mesures pour renforcer l'égalité entre les hommes et les femmes au sein de la société.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse. Siekiant užtikrinti saugumą, taiką, stabilumą ir visų klestėjimą, vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos užsienio politikos ir Europos kaimynystės politikos tikslų yra ES kaimynystės stabilizavimas. Pranešime pabrėžiamas itin svarbus vaidmuo, kurį atlieka moterys konfliktų sprendimo, taikos kūrimo ir dėl konflikto susidariusios ypatingos padėties sprendimo srityse. Todėl pritariu, kad būtina atkreipti dėmesį į kliūtis, trukdančias moterų įgalėjimui, ir į tai, kaip didesnė lyčių lygybė padėtų pasiekti Rytų partnerystės ir Europos kaimynystės tikslų.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Ce rapport est une véritable insulte faite aux femmes, les réduisant à un statut de victimes éternelles. Il s'agit par ailleurs d'une ingérence brutale dans la politique des États visés, ainsi que d'un rapport pro communautarisme et immigration. J'ai voté contre.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui invite les pays du partenariat oriental (Arménie, Azerbaïdjan, Biélorussie, Géorgie, Moldavie et Ukraine) à prendre davantage de mesures afin d'y améliorer la situation des droits de la femme. En effet, leur situation reste alarmante car, dans de nombreux cas, leurs droits ne sont pas respectés, que ce soit en matière de santé ou dans le cadre judiciaire et économique. Les efforts à fournir par ces pays doivent viser trois objectifs. Il faut tout d'abord améliorer la participation des femmes aux processus de décision via la mise en place d'un accès équitable au pouvoir et la suppression de pratiques discriminatoires sur la scène politique. Ensuite, il convient de favoriser leur participation dans le secteur économique en mettant fin aux stéréotypes et discriminations qui les empêchent de s'épanouir dans ce secteur. Enfin, il faut évidemment condamner et mettre fin à toute forme de violence faite à leur encontre, en mettant notamment en place des mécanismes de protection efficaces.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – L'Armenia, l'Azerbaigian, la Georgia, la Moldova, l'Ucraina e la Bielorussia sono sei Stati dell'area orientale che collaborano da anni con l'Unione europea in diversi settori all'interno della cornice della politica europea di vicinato. La relazione Mariya Gabriel, che oggi ho sostenuto, analizza lo status dei diritti della donna in questi paesi, evidenziando le discrepanze esistenti tra le dichiarazioni di principio, sancite nelle carte costituzionali, e il livello effettivo di uguaglianza che viene in essi garantito. Il testo, pur adottando un approccio di tipo generale, sottolinea con efficacia il permanere di pesanti ostacoli economici e sociali, che non solo impediscono alle donne di partecipare ai processi decisionali e politici, ma creano impedimenti consistenti per il loro libero ingresso nel mercato del lavoro. Il permanere di stereotipi, le discriminazioni e le violenze di genere si legano anche alla mancata tutela della salute e dei diritti riproduttivi delle donne. L'Unione europea ha il dovere di rafforzare la propria azione in questo settore, sfruttando al massimo gli strumenti resi disponibili dalla PEV per chiedere un cambiamento delle politiche nei paesi del partenariato orientale. Occorre puntare sullo sviluppo di una cultura più attenta nel promuovere i diritti e sfruttare le potenzialità delle donne per investire nel futuro.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor, ya que el informe se centra en medidas en los Estados de la Asociación Oriental (EAP) para promover la participación de las mujeres en los procesos de toma de decisiones, la participación económica, la lucha contra la violencia contra la mujer, el papel de la mujer en la resolución pacífica de conflictos, ejemplos de buenas prácticas y el apoyo de la Unión en el contexto de la Política Europea de Vecindad. La igualdad de género se reconoce como una cuestión transversal en las prioridades estratégicas de la PEV para 2014-2020, consideramos positivo este informe ya que es necesario transversalizar e integrar temas de género también en las relaciones con los EAP.
                  

                     La EAP lanzada en 2009 está firmada por la Unión, sus Estados miembros y los EAP: Armenia, Azerbaiyán, Bielorrusia, Georgia, Moldavia y Ucrania. Con este informe, los EAP deben adoptar medidas concretas para superar las numerosas barreras a las que se enfrentan las mujeres en todos los ámbitos de la sociedad, incluidos la política, los cuidados y la educación, ya que las mujeres están ausentes de las estructuras de poder y permanecen activas predominantemente en sectores de bajos salarios debido a barreras legales y estructurales.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer a la ponente su labor en este informe sobre los derechos de la mujer en los Estados de la Asociación Oriental. Estoy a favor del establecimiento de cuotas obligatorias en las listas de candidatos. Se anima además a los Estados de la Asociación Oriental a que ratifiquen lo antes posible el Convenio de Estambul sobre la prevención y la lucha contra la violencia contra las mujeres, dado que ninguno de los países en cuestión lo ha ratificado, y se pide a las autoridades que pongan en marcha estrategias nacionales para combatir la violencia contra las mujeres y que lleven un seguimiento riguroso de su ejecución efectiva.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Je me suis bien évidemment opposée à ce rapport qui est un concentré de poncifs idéologiques en réalité insultant envers toutes les femmes, mais également un exemple typique d'ingérence manifeste des institutions européennes dans les systèmes institutionnels, politiques, économiques et sociaux des pays visés.
                  

                     Il est clairement fondé sur la fameuse théorie du genre selon laquelle il faudrait déconstruire les stéréotypes de genre et ce dès l'école (paragraphes 6, 22).
                  

                     Les femmes sont, de façon scandaleuse, communautarisées et donc réduites à leur sexe: ‘femmes pauvres, migrantes, issues des minorités ethniques’ (considérant I), autant de potentielles conditions de victimes égrenées tel un chapelet.
                  

                     Je m'oppose par ailleurs à cette exhortation à la mise en place d'une politique de quotas pour l'accès des femmes aux postes à responsabilité, notamment en politique (les femmes n'étant apparemment pas assez capables de se hisser par elles-mêmes à ces postes via leurs compétences et leur mérite).
                  

                     Enfin, ce rapport est outrageusement immigrationniste puisqu'il utilise le droit des femmes pour justifier d'une submersion migratoire supplémentaire, avec le droit au regroupement familial pour des femmes ayant de la famille en UE.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Pur condividendo l'importanza del tema dei diritti della donna negli Stati del partenariato orientale e la necessità di porre fine alle violenze sulle donne, la relazione in oggetto presenta oggettive criticità che mi hanno spinta a preferire un voto di astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Este Informe trata la situación de los derechos de la mujer en Armenia, Azerbaiyán, Georgia, Moldavia, Ucrania y Bielorrusia, todos ellos Estados de la Asociación Oriental. En estos países existe y se mantiene una desigualdad de facto, aun a pesar de que se garantiza la igualdad entre hombres y mujeres.
                  

                     Los cambios económicos ocurridos en los últimos años han afectado negativamente a la situación de las mujeres, por lo que se insta a estos Estados a que mejoren la situación de los derechos de la mujer, a que adopten medidas para incrementar la igualdad entre hombres y mujeres y a que combatan la violencia doméstica y la violencia de género, incluyendo el acoso sexual y la trata de seres humanos.
                  

                     Por todo ello, he votado a favor de este Informe.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse. Siekiant užtikrinti saugumą, taiką, stabilumą ir visų klestėjimą, vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos užsienio politikos ir Europos kaimynystės politikos tikslų yra ES kaimynystės stabilizavimas. Moterys atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant šio tikslo. Rytų partnerystė buvo sukurta 2009 m. kaip bendra Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir šešių šalių partnerių Rytų Europoje ir Pietų Kaukaze – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos Respublikos ir Ukrainos – iniciatyva. Kadangi Rytų partnerystė grindžiama įsipareigojimais laikytis tarptautinės teisės principų, pagrindinių demokratijos vertybių, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principų, negalima pamiršti lyčių lygybės ir moterų teisių svarbos. Pranešant Europos kaimynystės politikos 2014-2020 m. strateginius prioritetus, lyčių lygybė buvo pabrėžiama kaip su visomis sritimis susijęs klausimas, kuris turi būti sprendžiamas vykdant visą svarbią veiklą ir į šią veiklą integruotas. Lyčių lygybė taip pat minima kaip ‘daug žadanti nauja bendradarbiavimo sritis’ naujausio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime, patvirtintame Rygos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime, įvykusiame 2015 m. Ir iš tiesų, moterų įgalėjimas ir jų aktyvus dalyvavimas socialiniame, politiniame ir ekonominiame gyvenime yra itin svarbus, kad būtų pasiekta pokyčių procese.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Ja sam kroz svoje amandmane nastojala naglasiti potrebu za boljom pozicijom žena na tržištu rada i mogućnosti usklađivanja privatnog i poslovnog. Žene su često one koje zapostavljaju svoje obrazovanje i posao radi obitelji i zato je potrebno ojačati mrežu institucija za brigu o djeci, ali i institucija za njegu starijih i nemoćnih za koje žene često preuzimaju brigu. Istaknula sam važnost sindikata i različitih programa jačanja ekonomske uloge žene.
                  

                     Amandmani koji se odnose na LGBTI osobe su uglavnom prihvatljivi. Važno je osuditi napade i diskriminaciju i zahtijevati od država da razviju strateški pristup borbe protiv diskriminacije LGBTI osoba.
                  

                     Puno nas je naglasilo krijumčarenje ljudi i prostituciju. To su zbilja gorući problemi. Želim podcrtati i važnost borbe protiv obiteljskog nasilja organiziranim pristupom kroz obuku policajaca, medicinskog osoblja, transparentne sudske procese i važnost sigurnih kuća. Obiteljsko nasilje nije nešto što ‘žena zaslužuje’ ili nešto što se mora podnositi kako bi obitelj ostala na okupu. Nužno je osnažiti žene da prijave nasilje policiji.
                  

                     Također, brigu za seksualno i reproduktivno zdravlje žena i dostupnost modernih sredstava za kontracepciju valja uvrstiti u izvješće.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce rapport fait des propositions intéressantes concernant notamment le trafic des femmes, les violences faites aux femmes et le travail des enfants dans ces États.
                  

                     Par contre, il s'immisce beaucoup trop dans les domaines diplomatiques de ces États, exhorte la mise en place de quotas pour les femmes aux postes de responsabilité, conceptualise la communautarisation de certains groupes comme les femmes Roms ou LGBTI, et, enfin, prône une certaine forme de migration vers l'UE à partir de ces États.
                  

                     Par conséquent, j'ai voté contre ce texte.
                  

Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted in favour of this report because of how it highlighted many of the positive and negative aspects of the rights of women in Eastern Partnership states. It looked at the participation of women in decision-making processes, economic participation of women, combating violence against women, highlighting women's role in peaceful resolution of conflicts, etc. It also highlighted the difficulties still facing women in these countries and the work that needs to be done in order to counteract this. The report remained quite progressive despite the split votes tabled which took away from some of the more progressive elements of it.

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – La stabilizzazione del suo vicinato è uno dei principali obiettivi della politica estera dell'UE e della politica europea di vicinato (PEV) per garantire sicurezza, pace, stabilità e prosperità per tutti. Un ruolo cruciale per raggiungere tale obiettivo è svolto dalle donne. Il partenariato orientale si fonda sul rispetto dei principi del diritto internazionale, dei valori fondamentali della democrazia, dello Stato di diritto e dei diritti umani; per questo non va dimenticata l'importanza della parità di genere e dei diritti delle donne. Nonostante entrambi siano riconosciuti nelle Costituzioni e nei sistemi giuridici di tutti i paesi del partenariato orientale, sono ancora presenti una discriminazione sociale e stereotipi di genere che impediscono una maggiore inclusione delle donne nel mercato del lavoro e nella vita politica e favoriscono il persistere dell'accettazione sociale della violenza domestica. È quindi necessario un maggiore coinvolgimento delle donne nei negoziati di pace e nelle transizioni politiche e un miglioramento della posizione che i diritti delle donne e la parità di genere occupano nelle priorità politiche del partenariato orientale.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – La politique du partenariat oriental de l'Union concerne six États post-soviétiques: l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, la Géorgie, la Moldavie et l'Ukraine. Ce rapport constitue une atteinte manifeste de l'Union européenne dans les systèmes institutionnels, politiques, économiques et sociaux des pays visés. Certes, le texte dénonce l'ensemble des violences que subissent les femmes notamment le trafic d'êtres humains en vue d'une exploitation sexuelle ou encore les agressions en tout genre dont elles font l'objet. Mais ce rapport dresse une typologie des femmes à défendre en priorité notamment celles issues des minorités ethniques ou celles issues du groupe LGBTI. Par ailleurs, il est demandé de mettre en place dans les pays concernés une politique de discrimination positive en faveur des femmes par le biais d'un système de quotas et de favoriser le regroupement familial. C'est la raison pour laquelle j'ai voté contre ce rapport.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Parteneriatul Estic reprezintă o inițiativă comună a Uniunii Europene, a statelor sale membre și a șase țări partenere din Europa de Est și Caucazul de Sud, fiind întemeiat pe angajamentul față de drepturile fundamentale ale omului, ale democrației, ale statului de drept, o deosebită importanță fiind acordată și respectului față de egalitatea de gen și drepturilor femeilor.
                  

                     Astfel, a fost semnalată participarea scăzută a femeilor în structurile politice ale puterii, fie ele executive sau parlamentare, în principal din cauza practicilor discriminatorii și a stereotipurilor de gen. Aceste tipuri de asocieri de trăsături pot limita dezvoltarea personală și profesională a femeilor, pot îngrădi potențialul femeilor și, de asemenea, pot duce la diferite forme de discriminare pe piața muncii. De asemenea, violența domestică este o problemă cu care un procent semnificativ al femeilor se confruntă. Între 7 % și 25 % dintre femei (în funcție de țară) au fost victime ale violenței domestice.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport deoarece consider că doar prin promovarea egalității de gen și prin respectarea drepturilor fundamentale ale omului putem vorbi de o democrație reală și prosperă.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sui diritti della donna negli Stati del partenariato orientale, perché permangono ancora profonde criticità nel campo della parità di diritti tra uomini e donne. Ci sono ancora questioni spinose e non risolte, come la piaga della ‘tratta’, che coinvolge migliaia di donne o la difficile situazione delle donne rom. Risulta debole nei paesi del partenariato orientale anche la partecipazione delle donne alla vita politica. Sono necessari ancora profondi cambiamenti istituzionali per combattere discriminazioni e violenze e promuovere la partecipazione politica e la visibilità delle donne nei paesi del partenariato orientale.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this report which focuses on the participation of women in decision-making processes, economic participation of women, violence against women, women's role in peaceful resolution of conflicts and examples of best practices and EU support in the context of the European Neighbourhood Policy.
It considers that women still face significant barriers to participation in Eastern Partnership States (16% of elected MPs on average) and calls for them to take concrete steps to overcome the many barriers facing women in all areas of society including politics, care and education. Despite their higher levels of education in all Eastern Partnership countries, women are significantly and noticeably absent from the structures of power and remain active predominantly in low-paying sectors because of legal and structural barriers. Women also suffer from a gender pay gap that can be as wide as 50% in some sectors.
For highlighting these concerns, I voted in favour of the report.

James Carver (EFDD),
in writing. — UKIP abstained on this non-legislative, non-binding, own-initiative report. UKIP agreed with the sentiments of the report which condemned sexual violence, rape, trafficking, child labour, the lack of rights for LGBTI and discrimination in these (non-EU) eastern European countries. However we could not support legitimising and expanding EU action on the international stage. The report called for gender quotas in politics; expansion of EU programmes and funding through Erasmus and Horizon2020 to these countries; and greater involvement of EU agencies in these countries. These issues should be addressed bilaterally between elected national governments, not unaccountable EU institutions.

David Casa (PPE),
in writing. – The report highlights the barriers to women's empowerment and how greater gender equality would help reaching the Eastern Partnership (EaP) and European Neighbourhood (ENP) objectives. Women remain remarkably absent from the political structures of power, whilst in the economic field, despite the fact that women are generally more educated than men, the situation is also not very encouraging. The gender pay gap also remains an issue.
But the report also includes examples of good practices, relevant and successful projects to promote women's rights and gender equality in the EaP states. I believe that gender equality is an area which would greatly benefit from a reinforced cooperation between the EU and the Eastern Partnership states. It is important that women's rights and gender equality are put higher in the Eastern Partnership political priorities. I fully support these principles, but I could not vote in favour of this report as I cannot support abortion.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – L'emancipazione delle donne e la loro partecipazione attiva alla vita sociale, politica ed economica è fondamentale per la realizzazione dei cambiamenti in corso, ma si avverte ancora il peso della discriminazione sociale e degli stereotipi di genere. Nei paesi del PO, infatti, la presenza delle donne nelle strutture politiche di potere (sia esecutivo sia legislativo) risulta ancora scarsissima e lo steso vale nel campo degli affari. Inoltre, tali paesi risultano essere identificati come paesi di origine o di transito della tratta di esseri umani, dove la maggioranza delle vittime sono donne e bambini. Nella relazione sono inseriti esempi di buone prassi, di progetti pertinenti e di successo per la promozione dei diritti delle donne e dell'uguaglianza di genere negli Stati del PO e ho votato senza dubbio a favore.
                  

Dita Charanzová (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this resolution as I believe we need to pay attention to women's rights in the countries in our neighbourhood, countries with which we cooperate quite closely. I am also worried about the concerns raised in the text and would call on the countries to focus more on women's issues. I would like to point out one issue here. Although I am convinced there is a case for having women participating more in political and economic life, it should not be pushed, as the resolution suggests, through instruments such as obligatory quotas.

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – La stabilizzazione dei paesi dell'Europa orientale, il loro benessere economico e sociale sono legati inderogabilmente al ruolo delle donne, al rispetto dei loro diritti e della loro dignità.
                  

                     Nonostante mediamente le donne siano maggiormente istruite degli uomini, la loro presenza negli organi di rappresentanza nazionale e in ruoli di dirigenza rimane ancora estremamente limitata negli Stati del partenariato orientale. La discriminazione delle donne sul lavoro, la persistenza di stereotipi sui loro ruoli sociali e la differenza di paga tra uomo e donna continuano ad essere preoccupanti.
                  

                     Inoltre, risulta particolarmente allarmante il perdurare del fenomeno del lavoro minorile segnalato dalla relazione in paesi come la Georgia, la Moldavia e l'Azerbaigian. E l'attuale crisi economica rischia di peggiorare la situazione e di perpetuare il ciclo di povertà e di sfruttamento dei minori. L'Europa può fare molto per arrestare questo tragico fenomeno, soprattutto attraverso una efficace politica di vicinato e adeguati strumenti di cooperazione.
                  

                     Per questi motivi ho ritenuto di votare a favore della relazione.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Απέχουμε από την έκθεση, η οποία εμπεριέχει αρκετά αμφίσημα στοιχεία.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε ως προς την έκθεση σχετικά με τα δικαιώματα των γυναικών στα κράτη της ανατολικής εταιρικής σχέσης. Είναι προφανές πως οφείλουμε να στηρίζουμε οποιαδήποτε πρωτοβουλία στοχεύει στην προστασία δικαιωμάτων των γυναικών και στην ισότητα. Γι' αυτό και ψήφισα θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – In quanto membro delle delegazioni all'Assemblea parlamentare Euronest e alla commissione parlamentare di associazione UE-Moldova, tale relazione non può altro che inorgoglirmi per il lavoro svolto, oltre che spronarmi per quanto ancora necessario. Infatti, nell'anno che sta volgendo al termine si è svolto, a marzo, il primo incontro del Forum delle donne Euronest a motivo della necessaria implementazione della presenza femminile nei processi decisionali, dal momento che sappiamo come le donne spesso ne siano escluse e ostacolate. Pertanto è essenziale introdurre norme di parità di accesso al potere tramite lo scambio di best practices con i paesi del partenariato, alla luce non solo dei diversi sostrati culturali che li caratterizzano, bensì delle profonde trasformazioni economiche subite che rendono prioritario potenziare con piani nazionali anche la partecipazione economica.
                  

                     Il ruolo delle donne è, indubbiamente, cruciale per assicurare la pace dato il coinvolgimento nell'assistenza umanitaria; inoltre va riconosciuta la decisività ricoperta nel garantire sicurezza, stabilità e prosperità. Affinché ciò possa realizzarsi è fondamentale riesaminare le legislazioni vigenti per debellare gli abusi e le violenze di cui le donne sono vittime.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on rights of women in the Eastern Partnership States.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – A Parceria Oriental, lançada pela Declaração de Praga (2009), é um dos principais instrumentos da Política Europeia de Vizinhança e prossegue objetivos de respeito pelo Direito Internacional e pelos valores da Democracia, Estado de Direito e Direitos Humanos. Neste contexto, o domínio da cooperação para a igualdade entre homens e mulheres e defesa dos direitos das mulheres surge como promissor, na linha da Declaração de Riga (2015).
                  

                     Saúdo o facto de o princípio da igualdade de género estar consagrado nas Constituições e sistemas jurídicos dos seis países parceiros da Europa Oriental e do Sul do Cáucaso, mas recordo o caminho que ainda temos de percorrer em matéria de participação das mulheres na política (apenas 14% dos Ministros e 16% dos Deputados), nas empresas (10% nas organizações patronais e 15% nos sindicatos) e na justiça salarial (disparidades entre 24% e 50%).
                  

                     Acompanho a preocupação com o lamentável fenómeno da violência contra as mulheres, nomeadamente a violência doméstica. A sua erradicação é um imperativo civilizacional.
                  

                     Destaco a urgência da cooperação para o combate ao tráfico de seres humanos (na maioria mulheres), considerando o facto de estes países serem usados como origem ou trânsito para a prática deste crime.
                  

                     Pelo exposto, apoio o presente relatório.
                  

Birgit Collin-Langen (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht gestimmt, auch wenn ich einigen einzelnen Punkten kritisch gegenüberstehe. Ich begrüße es, dass wir über die Europäische Nachbarschaftspolitik Einfluss darauf nehmen können, die Rolle der Frau und die Gleichberechtigung zu stärken und gegen die Gewalt gegen Frauen und Kinder vorzugehen. Aber Forderungen nach vollumfänglichem Zugang zur Abtreibung oder verpflichtende Quoten bei der Aufstellung von Wahllisten gehen entschieden zu weit.
                  

Jane Collins and Mike Hookem (EFDD),
in writing. — UKIP abstained on this non-legislative, non-binding, own-initiative report. UKIP agreed with the sentiments of the report which condemned sexual violence, rape, trafficking, child labour, the lack of rights for LGBTI and discrimination in these (non-EU) eastern European countries. However we could not support legitimising and expanding EU action on the international stage. The report called for gender quotas in politics; expansion of EU programmes and funding through Erasmus and Horizon2020 to these countries; and greater involvement of EU agencies in these countries. These issues should be addressed bilaterally between elected national governments, not unaccountable EU institutions.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione in quanto il suo scopo principale è di mettere in evidenza gli ostacoli all'emancipazione delle donne e di come una maggiore parità di genere potrebbe contribuire al raggiungimento degli obiettivi del partenariato orientale e della PEV. Nella relazione sono inoltre inseriti esempi di buone prassi e di progetti di successo per la promozione dei diritti delle donne e dell'uguaglianza di genere negli Stati del partenariato orientale. Oggetto di analisi è altresì il sostegno dell'UE nel contesto della politica europea di vicinato, cui sono rivolte alcune raccomandazioni in proposito. La relazione valuta inoltre la situazione delle donne in diversi settori, che sono di fondamentale importanza per il Gruppo PPE: la partecipazione delle donne ai processi decisionali, la partecipazione economica delle donne, la violenza contro le donne, il ruolo delle donne nella risoluzione pacifica dei conflitti.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe, que se refiere a la situación de los derechos de las mujeres en los seis países de la Asociación Oriental de la Unión, reconoce que a pesar de que los derechos de las mujeres están reconocidos formalmente por todas las constituciones de estos Estados y la igualdad de género es considerada como una prioridad estratégica en la Política Europea de Vecindad, las mujeres siguen sufriendo discriminación y elevadas tasas de violencia de género. Expresa su preocupación por su baja representación pública y hace un llamamiento a pasos concretos para superar las barreras a las que se enfrentan las mujeres a diario, como la brecha salarial y de pensiones que llega a ser hasta del 50 % en algunos sectores.
                  

                     A pesar de sus formulaciones positivas, la ponente de la derecha no va lo suficientemente lejos en lo que se refiere al reconocimiento de los derechos sexuales y reproductivos para las mujeres. Asimismo, el texto se enmarca en la Política Europea de Vecindad y sus instrumentos financieros, injerencistas en asuntos internos de terceros países y de promoción de cambio de régimen que rechazo. Por estos motivos, a pesar de sus buenas intenciones, me he abstenido en el voto final.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Stabilitatea vecinătății reprezintă un obiectiv major al politicii externe a Uniunii Europene, cu impact direct asupra cetățenilor blocului comunitar, care trebuie să se bucure de securitate, pace, stabilitate, dar și prosperitate. Parteneriatul Estic a fost lansat în 2009, ca inițiativă a Uniunii Europene și a șase țări partenere din Europa de Est și Caucazul de Sud: Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina. Acest pact are la bază respectarea dreptului internațional, a valorile fundamentale ale democrației, a statului de drept și a drepturile omului, dar nu trebuie uitată importanța egalității de gen și a drepturilor femeilor. Drepturile femeilor și egalitatea de gen sunt consfințite în constituțiile și sistemele juridice ale tuturor țărilor semnatare ale Parteneriatului Estic. Cu toate acestea, ele se regăsesc mai puțin reprezentate în funcții înalte decât bărbații. Doar 14% dintre pozițiile de miniștri și 16% din locurile din Parlament sunt ocupate de către acestea. Am votat pentru promovarea drepturilor femeilor și a egalității de gen în toate statele membre ale Parteneriatul Estic, dar și pentru ascensiunea acestora pe lista priorităților politice ale Uniunii.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Stabilizacja krajów sąsiadujących z UE jest jednym z najważniejszych celów jej polityki zagranicznej oraz europejskiej polityki sąsiedztwa – jednym z narzędzi jest Partnerstwo Wschodnie ustanowione w 2009 r.
                  

                     Gdy ogłaszano priorytety strategiczne europejskiej polityki sąsiedztwa na lata 2014-2020, położono nacisk na równość płci jako kwestię przekrojową. Równość płci uznano także za obiecujący nowy obszar współpracy w deklaracji z ostatniego szczytu Partnerstwa Wschodniego. Podzielam wyrażone stanowisko, że wzmocnienie pozycji kobiet i ich aktywny udział w życiu społecznym, politycznym i gospodarczym są w rzeczywistości warunkiem zachodzących zmian.
                  

                     Niestety istnieją przesłanki, które wskazują, że dyskryminacja społeczna i funkcjonowanie stereotypów płci to nadal częste zjawiska w krajach będących sygnatariuszami Partnerstwa Wschodniego. Istnienie stereotypów nie tylko uniemożliwia większe włączenie kobiet w rynek pracy i udział w życiu politycznym, ale także toruje drogę do społecznej akceptacji przemocy uwarunkowanej płcią i niezgłaszania przypadków przemocy domowej.
                  

                     Celem sprawozdania jest nie tylko wyliczenie niedociągnięć i błędów w ochronie praw kobiet, ale również uwydatnienie przeszkód utrudniających wzmacnianie ich pozycji, i wskazanie, że większa równość płci pomogłaby zrealizować cele Partnerstwa Wschodniego i europejskiej polityki sąsiedztwa.
                  

                     W kwestiach horyzontalnych w pełni popieram postawione tezy, niemniej jednak w dokumencie pojawiają się zapisy ideologiczne i światopoglądowe, które budzą wątpliwości. W związku z powyższym wstrzymałem się w głosowaniu nad tym dokumentem.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – Each and every partner state needs to safeguard women's rights and promote gender equality. The rapporteur identified that even though the countries do guarantee equality between women and men, de facto inequality still persists and thus the EU needs to impose more actively gender equality and gender mainstreaming through the many useful instruments of its Neighbourhood Policy. I voted in favour of this report as social and economic discrimination and gender stereotypes are preventing greater inclusion of women in the labour market and participation in political decision-making processes. As in all other votes, I voted against any references to abortion.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I strongly support women's rights across the European Union and I was therefore pleased to vote in favour of a report which covers a range of important issues.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Multe femei din zonele rurale, care nu au alte posibilități, au tendința de a accepta locuri de muncă slab remunerate în agricultură, de multe ori fără declarare oficială și fără niciun fel de drepturi de securitate socială. Consider că statele care fac parte din Parteneriatul Estic trebuie găsească cele mai bune soluții pentru eliminarea inegalităților dintre femei și bărbați în agricultură, ceea ce ar contribui în mod cert la asigurarea accesului egal la locuri de muncă pentru femei și bărbați, precum și a remunerării egale pentru muncă de valoare egală.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative s'intéresse au rôle des femmes dans l'objectif de stabilisation de la politique de voisinage européenne. En particulier, le rapport évalue la situation des femmes dans plusieurs domaines qui revêtent une importance capitale tels que la participation des femmes aux processus décisionnels, la participation économique des femmes, la violence contre les femmes, ou encore le rôle des femmes dans le règlement pacifique des conflits. Considérant que ce rapport est équilibré, j'ai voté en faveur.
                  

William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP abstained on this non-legislative, non-binding, own-initiative report. UKIP agreed with the sentiments of the report which condemned sexual violence, rape, trafficking, child labour, the lack of rights for LGBTI and discrimination in these (non-EU) eastern European countries. However we could not support legitimising and expanding EU action on the international stage. The report called for gender quotas in politics; expansion of EU programmes and funding through Erasmus and Horizon2020 to these countries; and greater involvement of EU agencies in these countries. These issues should be addressed bilaterally between elected national governments, not unaccountable EU institutions.

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai voté en faveur du rapport sur les droits de la femme dans les États du partenariat oriental. Le partenariat oriental, lancé en 2009, est une initiative conjointe entre l'Union, ses États membres et l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, la Géorgie, la République de Moldavie et l'Ukraine. L'égalité entre les femmes et les hommes fait partie des priorités stratégiques de la politique européenne de voisinage pour la période 2014-2020. J'appelle notamment les pays partenaires d'Europe orientale et du Caucase du Sud à ratifier la Convention d'Istanbul sur la prévention et la lutte contre la violence à l'égard des femmes et à mettre en place des stratégies nationales. Enfin, des efforts doivent être déployés pour associer davantage les femmes dans la résolution pacifique des conflits et dans les processus de décision.
                  

Isabella De Monte (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione perché in quanto donna ritengo che la parità di genere debba essere uno dei principali obiettivi promossi dalla politica estera dell'Unione europea nei paesi del partenariato orientale - nell'Europa orientale e nel Caucaso meridionale. È necessario promuovere il ruolo della donna nel settore privato e pubblico della società civile, con tolleranza zero nei confronti della violenza domestica e con il sostegno alle pari opportunità nella vita professionale, eliminando qualsiasi forma di discriminazione nei confronti delle donne.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – Le Partenariat oriental vise à renforcer l'association politique et l'intégration économique entre l'Union et six pays d'Europe centrale: l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, le Géorgie, la Moldavie et l'Ukraine. Cette coopération suppose le partage de valeurs fondamentales comme la démocratie, l'État de droit et les droits de l'Homme, mais aussi l'égalité entre les sexes.
                  

                     Si les systèmes juridiques des pays du partenariat consacrent les droits des femmes, les pratiques demeurent malheureusement discriminatoires. Les femmes y sont sous-représentées dans la sphère politique, avec seulement 14% de ministres et 16% de parlementaires, et dans la sphère économique, l'écart de rémunération oscille entre 24 et 50% selon le pays considéré.
                  

                     Au cours des cinq dernières années, une enveloppe de 103 millions d'euros a été consacrée à 121 projets et programmes visant à promouvoir l'égalité des sexes dans le voisinage européen, dont 5 millions d'euros pour le programme ‘Women in business’ dans les pays du Partenariat oriental.
                  

                     L'Union doit continuer à promouvoir l'égalité femmes-hommes auprès de ses partenaires. Cela implique, par exemple, une assistance technique et un partage des bonnes pratiques dans le domaine de la gouvernance et de la réforme de l'administration publique.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte. Ce texte concerne six États: l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, la Géorgie, la Moldavie et l'Ukraine. Il tire son inspiration de la théorie du genre: il appelle notamment les États à sanctionner les ‘insultes et les stigmatisations’ envers les personnes LGBTI dans l'espace public ou dans les services publics. Il appelle également à une protection spécifique en faveur d'une certaine catégorie de femmes: femmes pauvres, migrantes, issues des minorités ethniques. Certains points, comme la dénonciation du trafic d'êtres humains, sont positifs. Néanmoins, nous ne saurions cautionner l'ingérence inacceptable opérée par ce texte dans les politiques d'États souverains.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Въздържах се при гласуването на този доклад поради няколко причини. Приканването към ратификация на който и да е международен договор не е работа на ЕС и затова принципно не смятам, че трябва да го правим и тук (относно Истанбулската конвенция). Известно ни е, че в конституциите на държавите от Източното партньорство правата на жените и равенството между половете са добре залегнали.
                  

                     Допълнително докладът приканва за това повече традиционно мъжки професии да бъдат отваряни за жени, което за мен не е правилна стъпка в развитието на нашето общество и не бих приканил държавите от Източното партньорство да го прилагат, нито пък идеята за квоти в политическото управление, която се предполага, че би дала по-голяма равнопоставеност на жените – това за мен не е правилен подход.
                  

                     Разбира се, докладът предлага и някои полезни препоръки, които не мога да осъдя, и търсенето на начини за премахване на половите стереотипи трябва да бъде наша цел.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Η καταπολέμηση της βίας σε βάρος των γυναικών, οι κοινωνικές διακρίσεις και τα στερεότυπα των φύλων εξακολουθούν να αποτελούν σημαντικές προκλήσεις για την ΕΕ και τις ανατολικές γειτονικές της χώρες. Η παρούσα έκθεση όμως δεν έχει ως στόχο να απαριθμήσει τις ελλείψεις και τις αδυναμίες σε σχέση με την προστασία των δικαιωμάτων των γυναικών, αντίθετα περιλαμβάνει την ενεργό συμμετοχή των γυναικών σε συνδικαλιστικές οργανώσεις, την ένταξη ανήλικων Ρομά στην εκπαίδευση, εγκρίνει πολιτικές για την πάταξη κάθε μορφής διάκρισης λόγω σεξουαλικού προσανατολισμού υποστηρίζοντας τα ΛΟΑΔΜ και υποστηρίζει μια ακόμη μεγαλύτερη σύνδεση των χωρών εταίρων με φορείς και προγράμματα της ΕΕ, όπως είναι το ‘Ορίζοντας 2020’, το ‘Δημιουργική Ευρώπη’, το COSME και το Erasmus+. Η έκθεση ζητεί επίσης τη μεγαλύτερη συμμετοχή των γυναικών στις ειρηνευτικές διαπραγματεύσεις και στις διαδικασίες πολιτικής μετάβασης.
                  

Fredrick Federley (ALDE),
skriftlig. – Betänkandet i sin helhet är ett viktigt steg för att säkerställa jämlika villkor. En stark motsättning är frågan om kvotering av kvinnliga kandidater och representanter. Jag anser att det inte är rätt väg eftersom det undergräver det långsiktiga arbetet utfört av de offentliga institutionerna. Sådana genvägar garanterar inte ett långsiktigt jämlikt samhälle utan är endast en klåfingrig överstatlig mekanism, en typ av plakat-politik som riskerar att bli kontraproduktiv.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – As mulheres continuam a estar extremamente ausentes das estruturas políticas de poder, tanto a nível executivo como parlamentar, principalmente devido a práticas discriminatórias.
                  

                     As mulheres representam, em média, 14 % dos ministros e 16 % dos deputados. No domínio económico, não obstante o facto de as mulheres serem, em geral, mais qualificadas do que os homens, representam 10 % dos membros dos órgãos sociais das organizações patronais e 15 % dos membros dos sindicatos.
                  

                     A disparidade salarial entre homens e mulheres é, em geral, considerável, mas existem discrepâncias significativas entre os países da Parceria Oriental (entre 24 % e 50 %), enquanto a segregação horizontal e vertical do mercado de trabalho é muito acentuada.
                  

                     Combater a violência contra as mulheres é um desafio partilhado pela UE e pelos seus vizinhos de Leste. As estatísticas dos casos declarados mostram que entre 7 % e 25 % das mulheres foi vítima de violência doméstica, mas a maior parte dos casos continua por declarar.
                  

                     O relatório realça os obstáculos à emancipação das mulheres e a forma como uma maior igualdade entre homens e mulheres pode contribuir para a concretização dos objetivos da Parceria Oriental e da PEV.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – O relatório refere que a igualdade entre homens e mulheres está consagrada nas Constituições dos países que integram a chamada Parceria Oriental (Estados-Membros da UE, Arménia, Azerbaijão, Bielorrússia, Geórgia e República da Moldávia) e nos seus sistemas jurídicos. Todos estes países ratificaram a maioria das convenções internacionais relevantes neste domínio.
                  

                     Apesar disso, verificam-se graves atropelou aos direitos das mulheres, que o relatório enumera.
                  

                     O relatório apela à intensificação da luta contra a discriminação e a aplicação da legislação existente; defende o papel da educação - creches, ensino pré-escolar, básico, secundário e universitário - acessível a todos; salienta a necessidade de estabelecer metas para a eliminação do trabalho infantil; salienta a necessidade de combater a violência doméstica com base no género - assédio sexual, maternidade de substituição forçada, tráfico de seres humanos para fins de exploração sexual, a prostituição; apela à proteção específica das mulheres e raparigas que requerem asilo. Entre outros aspetos que apoiamos e valorizamos.
                  

                     Mas o relatório contém também aspetos menos positivos, algumas omissões e aspetos dos quais discordamos.
                  

                     Registe-se que nada é dito relativamente à situação na Ucrânia, ao golpe que a UE apoiou e às forças de cariz assumidamente fascista que se instalaram no governo deste país e que o fizeram regredir décadas, também neste domínio.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted yes because I agree.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Táto správa sa zameriava na situáciu žien a na ich práva v krajinách Východného partnerstva, kam patrí Arménsko, Azerbajdžan, Moldavsko, Ukrajina, Bielorusko a Gruzínsko. Napriek tomu, že práva žien sú zakotvené a chránené v jednotlivých ústavách týchto krajín, realita je častokrát iná a neustále pretrváva sociálna a ekonomická diskriminácia, ktorá je založená na pohlaví. Rodová rovnosť je oblasť, pre ktorú by bolo veľmi prospešné posilnenie spolupráce medzi Európskou úniou a štátmi Východného partnerstva. Väčšina problémov je svojou podstatou spoločná pre Európsku úniu aj jej východných susedov a cieľom tejto správy je prispieť k zvýšeniu dôležitosti práv žien a rodovej rovnosti v rebríčku politických priorít Východného partnerstva.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo dalla relazione in quanto, nonostante molti punti positivi e una finalità più che condivisibile, restano ancora dei passaggi troppo schierati e la relazione cerca di inserirsi inutilmente nella vicenda russo-ucraina.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Η καταπολέμηση της βίας σε βάρος των γυναικών, οι κοινωνικές διακρίσεις και τα στερεότυπα των φύλων εξακολουθούν να αποτελούν σημαντικές προκλήσεις για την ΕΕ και τις ανατολικές γειτονικές της χώρες. Η παρούσα έκθεση όμως δεν έχει ως στόχο να απαριθμήσει τις ελλείψεις και τις αδυναμίες σε σχέση με την προστασία των δικαιωμάτων των γυναικών. Αντίθετα περιλαμβάνει την ενεργό συμμετοχή των γυναικών σε συνδικαλιστικές οργανώσεις, την ένταξη ανήλικων Ρομά στην εκπαίδευση, εγκρίνει πολιτικές για την πάταξη κάθε μορφής διάκρισης λόγω σεξουαλικού προσανατολισμού υποστηρίζοντας τα ΛΟΑΔΜ και υποστηρίζει μια ακόμη μεγαλύτερη σύνδεση των χωρών εταίρων με φορείς και προγράμματα της ΕΕ, όπως είναι το ‘Ορίζοντας 2020’, το ‘Δημιουργική Ευρώπη’, το COSME και το Erasmus+. Η έκθεση ζητεί επίσης τη μεγαλύτερη συμμετοχή των γυναικών στις ειρηνευτικές διαπραγματεύσεις και στις διαδικασίες πολιτικής μετάβασης.
                  

                     Για τους παραπάνω λόγους καταψηφίζω την έκθεση και τις προτάσεις της Επιτροπής Δικαιωμάτων των Γυναικών και Ισότητας των Φύλων σχετικά με τα δικαιώματα των γυναικών στα κράτη της ανατολικής εταιρικής σχέσης.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – Even though women's rights and gender equality are enshrined in the constitutions and legal systems of all six Eastern Partnership countries (Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova and Ukraine), social and economic discrimination and gender stereotypes remain important and prevent greater inclusion of women in the labour market and participation in political decision-making processes. Also violence against women and the lack of sexual and reproductive health and rights remains a problem. The EU needs to impose more actively gender equality and gender mainstreaming through the many useful instruments of its Neighbourhood Policy.

Mariya Gabriel (PPE),
par écrit. — Les défis auxquels font face les pays du partenariat oriental en matière de droit des femmes sont généralement communs à ceux affrontés par l'Union européenne. Dans des proportions différentes, la réalisation de l'égalité entre hommes et femmes doit faire l'objet d'efforts résolus des deux côtés, pour répondre aux fondements et aux objectifs du partenariat oriental et de la politique européenne de voisinage de la sécurité, de paix, de stabilité et de prospérité. Le rapport insiste largement sur la promotion d'une plus large participation des femmes à la vie politique, y compris dans l'objectif de favoriser les transitions démocratiques. De plus, le rapport fait un état des lieux des droits des femmes dans différents domaines et propose des axes d'une coopération plus étroite, par exemple, dans la lutte contre la traite des êtres humains y compris en associant les agences européennes comme Europol. Enfin, le rapport appelle aussi à ce qu'en plus de l'approche transversale en faveur de l'égalité hommes-femmes, des objectifs spécifiques soient fixés dans le cadre du partenariat oriental, en tenant compte du principe de différenciation et dans le cadre d'une approche quantifiée basée sur un recueil de données harmonisées et l'utilisation de l'indice d'égalité de genre développé par l'EIGE.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – In der Kooperation mit Staaten der Östlichen Partnerschaft gilt es die Gleichstellung der Geschlechter zu stärken.
                  

Nathan Gill (EFDD),
in writing. – I abstained on this non-legislative, non-binding, own-initiative report. I agreed with the sentiments of the report which condemned sexual violence, rape, trafficking, child labour, the lack of rights for LGBTI and discrimination in these (non-EU) eastern European countries. However, I could not support legitimising and expanding EU action on the international stage. The report called for gender quotas in politics; expansion of EU programmes and funding through Erasmus and Horizon2020 to these countries; and greater involvement of EU agencies in these countries. These issues should be addressed bilaterally between elected national governments, not unaccountable EU institutions.

Neena Gill (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as it is of critical importance that EU cooperation with the Eastern Partnership states dismantles damaging gender stereotypes. Greater inclusion of women in the labour market, increased participation of women in political and public spheres, and expanding access to justice for those affected by gender-based violence will contribute to stability and increased economic prosperity in the Eastern Partnership states.

Michela Giuffrida (S&D),
per iscritto. – Nel quadro del partenariato orientale le problematiche legate alle discriminazioni di genere entrano a pieno titolo nel patrimonio di diritto europeo sul quale tutti dobbiamo lavorare e cercare continuamente di migliorare le nostre prestazioni. Poco tempo fa mi sono occupata proprio di un aspetto particolare di questa incessante battaglia politica e sociale, ossia l'inclusione a pieno titolo e con uguali diritti della donna nel mercato del lavoro del settore agricolo.
                  

                     Ho votato a favore di questa relazione perché ritengo inquadri correttamente la problematica degli stereotipi di genere, che ancora bloccano le donne impedendo loro l'accesso sia alle posizioni dirigenziali che meritano sia a una retribuzione in linea con quella degli uomini. Priviamo così tutta la società europea di un contributo fondamentale all'innovazione delle nostre imprese e dimentichiamo la promessa di eguaglianza sociale e non discriminazione alla base del partenariato orientale e della stessa Unione europea.
                  

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Ce rapport d'initiative aborde le sujet du droit des femmes dans six États: Arménie, Azerbaïdjan, Biélorussie, Géorgie, Moldavie et Ukraine.
                  

                     Le rapport dresse un état des lieux alarmiste sur la condition féminine dans certains pays, où les femmes, mais aussi les enfants, sont fréquemment victimes de trafic piloté par les mafias locales: mères-porteuses, travail des enfants, proxénétisme…
                  

                     Face à cette condition véritablement préoccupante, certains députés européens proposent des solutions qui n'en sont pas, en priorisant la protection des communautés LGBTI ou Roms, en demandant de mettre en place des quotas de femmes dans les fonctions électives ou en proposant le droit au regroupement familial pour les femmes ayant un membre de la famille dans un État de l'Union européenne.
                  

                     J'ai bien entendu voté contre ce rapport qui renie toute souveraineté.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor, ya que el informe se centra en medidas en los Estados de la Asociación Oriental (EAP) para promover la participación de las mujeres en los procesos de toma de decisiones, la participación económica, la lucha contra la violencia contra la mujer, el papel de la mujer en la resolución pacífica de conflictos, ejemplos de buenas prácticas y el apoyo de la Unión en el contexto de la Política Europea de Vecindad. La igualdad de género se reconoce como una cuestión transversal en las prioridades estratégicas de la PEV para 2014-2020, consideramos positivo este informe ya que es necesario transversalizar e integrar temas de género también en las relaciones con los EAP.
                  

                     La EAP lanzada en 2009 está firmada por la Unión, sus Estados miembros y los EAP: Armenia, Azerbaiyán, Bielorrusia, Georgia, Moldavia y Ucrania. Con este informe, los EAP deben adoptar medidas concretas para superar las numerosas barreras a las que se enfrentan las mujeres en todos los ámbitos de la sociedad, incluidos la política, los cuidados y la educación, ya que las mujeres están ausentes de las estructuras de poder y permanecen activas predominantemente en sectores de bajos salarios debido a barreras legales y estructurales.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – În calitate de raportor din partea Comisiei pentru afaceri sociale a Delegației la Adunarea Parlamentară Euronest pe raportul privind drepturile femeilor în statele care fac parte din Parteneriatul Estic, am votat acest raport deoarece trebuie să ne implicăm în îmbunătățirea situației pieței muncii feminine în aceste state. În primul rând, trebuie să ne concentrăm pe egalitatea de gen ca o valoare comună văzută din perspectiva UE-Parteneriatul Estic. În al doilea rând, o cooperare concretă UE-PaE în domeniu este prioritară pentru a atinge rezultatele dorite. Cele mai multe dintre provocări sunt de aceeași natură pentru UE și vecinii săi estici, dar un impuls politic poate ajuta la promovarea drepturilor femeii și egalității de gen în cadrul priorităților politice ale Parteneriatului Estic. Toate țările din cadrul PaE au dezvoltat strategii, programe sau planuri de acțiune pentru îmbunătățirea situației femeilor. UE ar trebui să ajute partenerii să pună în aplicare angajamentele în conformitate cu aceste strategii și cu obiectivele naționale, precum și să ofere expertiză pentru ajustarea legislației muncii privind egalitatea de gen și îmbunătățirea participării femeilor pe piața forței de muncă și în procesul de luare a deciziilor.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this report as it is of critical importance that EU cooperation with the Eastern Partnership states dismantles damaging gender stereotypes. Greater inclusion of women in the labour market, increased participation of women in political and public spheres, and expanding access to justice for those affected by gender-based violence will contribute to stability and increased economic prosperity in the Eastern Partnership states. Stabilisation of its neighbourhood is central to the European Union's foreign policy; ensuring security, peace and prosperity and affirming women's rights and freedoms is a vital part of this.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Υπερψηφίσαμε την έκθεση που αφορά τα δικαιώματα των γυναικών στα κράτη της ανατολικής γειτονίας. Υπάρχουν πολλές θετικές αναφορές όπως η διασφάλιση της συμμετοχής των γυναικών σε συνδικαλιστικές οργανώσεις, καταπολέμηση των διακρίσεων στην εργασία οι οποίες σχετίζονται με το φύλο, τονίζει την ανάγκη να υπάρχουν οικονομικά προσιτές υπηρεσίες παιδικής φροντίδας και σαφείς διατάξεις γονικής άδειας, καλούνται οι αρχές να ενισχύσουν το δίκτυο ποιοτικών υποδομών φροντίδας για τους ηλικιωμένους και τα εξαρτώμενα άτομα, ζητεί ίση πρόσβαση στην παιδεία για όλα τα παιδιά, να δοθεί ιδιαίτερα έμφαση στην εκπαίδευση των κοριτσιών της υπαίθρου, και παροτρύνει να εντατικοποιηθούν οι δράσεις ενάντια στο έγκλημα της εμπορίας ανθρώπων βάσει του σκανδιναβικού μοντέλου.
                  

                     Ωστόσο το κείμενο σε κάποια σημεία διαπνέεται από υπερβολική παρέμβαση στα εσωτερικά άλλων κρατών με εντολές για συγκεκριμένες δράσεις. Π.χ. προωθεί τις ποσοστώσεις. Επίσης παραγνωρίζεται στην έκθεση πως ισοτιμία τον δύο φύλων δεν μπορεί να νοηθεί στο πλαίσιο των νεοφιλελεύθερων πολιτικών που προωθεί η ΕΕ στα κράτη της ανατολικής εταιρικής σχέσης.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this own-initiative report that assesses the situation of Women's rights in the six Eastern Partnership countries: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova, Ukraine and Belarus, which are covered by the European Neighbourhood Policy (ENP). Social and economic discrimination and gender stereotypes are still widespread across these countries, preventing greater inclusion of women in the labour market and participation in political decision-making processes. More worryingly, the high levels of violence against women and the lack of access to sexual and reproductive health remains challenging. Women's Rights and gender equality issues must be kept on the political agenda. We must do more to support grassroots women's organisations and civil society, which are best positioned to reach out to local populations as well as help to raise awareness.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I believe that the EU needs to impose gender equality and gender mainstreaming more actively through the many useful instruments of its Neighbourhood Policy. I voted in favour.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o pravima žena u državama Istočnog partnerstva jer smatram da je u dotičnim zemljama za jačanje prava žena potrebno, osim na poštivanju ljudskih prava, također raditi na općoj političkoj i ekonomskoj stabilnosti. Kao ključne točke ovog Izvješća, za koje sam glasao, navode se važnost uključivanja žena u procese donošenja odluka, uključenje žena u mirovne pregovore i političke tranzicije, također uključivanje žena u gospodarski život te svakako smanjenje nasilja nad njima.
                  

                     U državama članicama Istočnog partnerstva vertikalna i horizontalna segregacija u pogledu radnih mjesta za žene na tržištu rada i dalje je duboko ukorijenjena u kulturnim i društvenim normama, na čemu treba raditi podizanjem razine javne svijesti o tom problemu.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Si le rapport dénonce avec justesse le trafic des femmes, la violence qui leur est faite ainsi que le problème du travail des enfants, il pêche par trop d'inclinations négatives. A la volonté d'ingérence des institutions européennes s'ajoutent la communautarisation des femmes et leur réduction au statut de victimes perpétuelles, ainsi que la défense de la théorie du genre, tant de facteurs pesant de tout leur poids du mauvais côté. J'ai voté contre.
                  

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Mariya Gabriel sur les droits de la femme dans les pays du partenariat oriental. Le Partenariat oriental est une politique européenne qui vise à conclure des accords avec des pays comme l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, la Géorgie, la Moldavie ou l'Ukraine. Le rapport appelle à mieux lutter contre les discriminations dans la sphère économique, puisque dans certains pays, les femmes n'ont que très peu accès à des postes de haut rang. Au niveau sociétal, le texte appelle à renforcer les efforts dans la lutte contre les violences faites aux femmes. Pour une approche plus opérante, le rapport préconise de mettre à profit l'instrument européen de voisinage afin de soutenir les initiatives de la société civile, qui sont les plus à même de sensibiliser les citoyens sur ces questions. Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui vise à accorder au droit des femmes et à l'égalité des sexes plus d'importance dans les politiques du partenariat oriental. La politique européenne de voisinage a pour objectif d'assurer sécurité, paix, stabilité et prospérité pour tous. Les droits des femmes doivent faire pleinement partie des priorités de ce cadre. Si ces droits sont bien intégrés dans les Constitutions et les systèmes juridiques de tous les pays du partenariat, la discrimination sociale et les stéréotypes sexuels restent importants. Ce texte esquisse plusieurs recommandations pour parvenir à l'égalité des sexes et pour renforcer les droits des femmes dans divers domaines.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich bei diesem Bericht enthalten. Die Gleichbehandlung der Frau in Politik, Wirtschaft und Religion ist Basis einer aufgeklärten und humanistischen Gesellschaft und somit nicht verhandelbar. Nach Ansicht der Berichterstatterin ist in den politischen Machtstrukturen der Länder der Östlichen Partnerschaft nach wie vor eine auffällige Abwesenheit von Frauen festzustellen. Meiner Meinung nach überschreitet die EU hier ihre Kompetenzen und mischt sich in die Souveränität der Mitgliedstaaten ein.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – Stabilisation of its neighbourhood and ensuring security are the key tenets of EU foreign policy instruments. Peace, prosperity and affirming women's rights and freedoms is a vital part of this. I voted in favour of this report as it is of critical importance that EU cooperation with the Eastern Partnership states dismantles damaging gender stereotypes. Greater inclusion of women in the labour market, increased participation of women in political and public spheres, and expanding access to justice for those affected by gender-based violence will contribute to stability and increased economic prosperity in the Eastern Partnership states.

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Ich habe mich bei der Abstimmung zum Bericht über die Rechte der Frau in den Staaten der Östlichen Partnerschaft enthalten, da ich den ursprünglich guten und wichtigen Ansatz des Berichtsentwurfes der Kollegin Mariya Gabriel unterstütze. Gewalt gegen Frauen und häusliche Gewalt ist ein Problem in den osteuropäischen Anrainerstaaten, das es offensiv zu bekämpfen gilt. Allerdings verlässt der endgültige Bericht dieses Kernziel an vielen Punkten und streift Bereiche, die definitiv nichts mit der Situation der Frauen zu tun haben. Diese Themaverfehlung kann und will ich nicht unterstützen.
                  

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Zprávu o právech žen ve státech Východního partnerství jsem se rozhodla podpořit. Sice se domnívám, že státy Východního partnerství mají před sebou již tak mnoho důležité práce, jsem však přesvědčena, že je nutné zlepšit situaci v oblasti práv žen v zemích Východního partnerství, a to zejména ve spojitosti s hlubokými hospodářskými změnami a ekonomickou nejistotou, které měly na ekonomickou situaci žen negativní dopad a vedly k nedostatkům v jejich faktické rovnosti. Odsuzuji přitom využívání sexuálního násilí na ženách a dívkách jako válečné zbraně, včetně masového znásilňování, sexuální otroctví, prostituci, pronásledování na základě příslušnosti k určitému pohlaví včetně obchodování s lidmi, i sexuální turistiku a zdůrazňuji nutnost bojovat proti vynuceným sňatkům, jak je definuje Organizace spojených národů, včetně dětských sňatků / sňatků v raném věku, a vyzývám východní sousedy, aby se důsledně postavili proti jakékoli formě vykořisťování a zneužívání žen prostřednictvím náhradního mateřství.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour since we share the same values with our Eastern European partners and therefore I am highly concerned when these values are not fully respected. Unreported domestic violence, under-representation of women in political life, and persistence of gender stereotypes are cross-cutting issues in all EaP states addressed in the present report.

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. – Подкрепям доклада относно правата на жените в държавите от Източното партньорство. По отношение на участието на жените в процеса на вземане на решения трябва да се отбележи, че е значителна и осезаема липсата на жени в структурите на властта в държавите от Източното партньорство. Считам, че е необходимо да се засили обменът на добри практики във връзка с насърчаването на политическото участие на жените в децентрализираните институции и местните органи. Устойчиви резултати се постигат по най-добър начин под ръководството на политически партии, и поради това трябва да се подчертае ключовата роля на европейските политически партии и на техните женски секции.
                  

                     Приветствам отпускането на средства за инициативи, свързани с борбата с насилието срещу жени и момичета, което да гарантира по-дългосрочен достъп до ефективни услуги за жертвите и оцелелите. Призовавам за по-задълбочено сътрудничество между държавите от Източното партньорство, от една страна, и агенциите на ЕС и правоприлагащите органи на държавите членки, от друга, с цел борба срещу трафика на хора, който се нарежда също така сред най-печелившите дейности на организираната престъпност, и с цел разбиване на престъпните мрежи.
                  

Agnieszka Kozłowska-Rajewicz (PPE),
na piśmie. – Popieram rezolucję przygotowana przez Mariyę Gabriel ‘Prawa kobiet w państwach partnerstwa wschodniego’.
                  

                     Jak uczy historia, transformacja krajów rozwijających się dokonuje się przy istotnym współudziale kobiet, jednak później, po osiągnięciu prosperity, ich prawa bywają lekceważone.
                  

                     Prawa kobiet i równouprawnienie są istotnym zagadnieniem polityki społecznej i ekonomicznej Unii Europejskiej. Postulaty niedyskryminacji pojawiają się w związku z tym w porozumieniach krajów trzecich z UE. Istotne jest, aby także u naszych wschodnich sąsiadów prawa kobiet były odpowiednio wysoko na agendzie politycznej, a praca w tym zakresie odbywała się równolegle z realizacja polityk dotyczących gospodarki czy finansów.
                  

                     Raport podkreśla, że, choć wszystkie państwa Partnerstwa Wschodniego przygotowały strategie i plany służące poprawie sytuacji kobiet, ich obecność w przestrzeni publicznej i na stanowiskach decyzyjnych jest bardzo skromna. Powszechny jest też model ‘podwójnego obciążenia’ kobiet, które po pracy zawodowej w nieproporcjonalnie większym stopniu niż mężczyźni poświęcają się pracom domowym. Raport potępia upowszechnienie stereotypów płciowych, w których kobieta pełni rolę podległą, a które negatywnie wpływają na ścieżki edukacyjne i ścieżki kariery kobiet.
                  

                     Poparłam również liczne odniesienia w raporcie dotyczące praw reprodukcyjnych kobiet i potrzeby legislacyjnych działań afirmacyjnych, które pomogłyby zmienić sytuację.
                  

Cécile Kashetu Kyenge (S&D),
per iscritto. – Dal 2009 il partenariato orientale ha come obiettivo la stabilizzazione del vicinato dell'Unione europea al fine di garantire sicurezza, pace, stabilità e prosperità per tutti. Ritengo che le la parità di genere e il riconoscimento dei diritti delle donne svolgano un ruolo cruciale per il raggiungimento di tale obiettivo ed è per questo che ho deciso di votare a favore di questa relazione.
                  

                     Purtroppo abbiamo constatato che la situazione nel settore dei diritti della donna nei paesi del partenariato orientale deve essere migliorata: le donne sono significativamente assenti dalle strutture di potere e sebbene vantino livelli di istruzione superiori, sono occupate soprattutto in settori a bassa remunerazione. Abbiamo perciò sottolineato del ruolo dell'istruzione nell'eliminazione degli stereotipi intorno al ruolo delle donne e nell'eliminazione di pratiche discriminatorie, evidenziando la necessità di un sostegno mirato e di tutoraggio per le donne imprenditrici, che spesso non hanno accesso al credito o alle reti commerciali.
                  

                     Inoltre, abbiamo ribadito che la lotta contro la violenza nei confronti delle donne è una sfida condivisa dall'UE e dai paesi del suo vicinato orientale, con particolare attenzione alla necessità di creare meccanismi di protezione efficaci per le donne impegnate nella difesa dei diritti umani.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – Unfortunately, the countries of the Eastern Partnership (EaP states) continue to be countries of origin, and in some cases transit and destination countries, for human trafficking of women and young girls. Alas, most of these women have been sexually exploited and have become victims of mass rape, sexual slavery, enforced prostitution and sex tourism. Therefore, I voted in favour because the EU should place the fight against human trafficking and sexual exploitation of women at the core of development cooperation with EaP states. Taking a broader perspective to protect human rights, particularly women's rights, in EaP states, the EU should increase its support for female entrepreneurship, women's empowerment and education.
Last but not least, I call on EaP states to protect women from human trafficking and sexual exploitation by increasing efforts to investigate and prosecute human/sex traffickers and by actively supporting NGOs that provide rehabilitation and social reintegration to victims.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — La parità di genere è una delle nostre priorità strategiche per il periodo 2014-2020. Secondo le statistiche, le donne hanno ancora una piccola percentuale di presenza nelle strutture politiche di potere; nell'ambito economico, nonostante siano più istruite rispetto agli uomini, esse rappresentano il 10 per cento dei membri degli organi direttivi delle associazioni di imprenditori e il 15 per cento dei membri dei sindacati; il divario retributivo continua ad essere molto elevato; e tra il 7 e il 25 per cento delle donne è stato almeno una volta vittima di violenza domestica.
                  

                     L'Unione europea ha ora l'obiettivo di creare una situazione stabile nei paesi confinanti, promuovendo sicurezza e pace, e le donne sono una parte essenziale di questo processo, che sarà raggiunto solo rendendo possibile la loro emancipazione. I diritti delle donne e la parità di genere sono riconosciuti nel sistema politico e giuridico degli Stati del partenariato orientale, eppure sono evidenti gravi discriminazioni e stereotipi che impediscono l'inclusione della donna nella società e che incoraggiano la violenza domestica. Per tali ragioni, lo scopo della relazione è quello di elencare gli ostacoli all'emancipazione delle donne e presentare una serie di raccomandazioni e buoni esempi essenziali per raggiungere gli obiettivi del partenariato orientale.
                  

Constance Le Grip (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, dédié à la question des droits des femmes dans les pays du Partenariat Oriental, qui s'inscrit dans une véritable logique de partenariat et de coopération toujours plus étroite entre, d'une part, l'Union européenne et ses États membres et, d'autre part, les pays du Partenariat Oriental – l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, la Géorgie, la Moldavie et l'Ukraine.
                  

                     Les défis auxquels ces pays sont confrontés en matière de droits des femmes sont proches de ceux que nous avons à affronter au sein de l'Union européenne, dans chacun de nos États membres. Il s'y ajoute néanmoins le défi des réseaux de traite d'êtres humains, source d'approvisionnement des esclavagistes modernes. Il faut donc se doter d'une vision stratégique et avoir un engagement plus clair, qui traverse tous les aspects, toutes les politiques du Partenariat Oriental, et fasse des progrès des droits des femmes une priorité politique dans notre dialogue avec les pays de ce Partenariat.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Sous couvert de bonnes intentions ou d'idées universelles (dénonciation de l'exploitation sexuelle des femmes, lutte contre les violences faites aux femmes, protection des femmes et de leurs enfants nés ou à naître), ce rapport n'est qu'un cheval de Troie terrible pour l'immigration, les revendications LGBT ou la question des Roms. L'idéologie du genre s'y insinue partout et gangrène ce texte, par ailleurs profondément ingérent pour la politique des États visés. Enfin, les femmes n'y sont évoquées que sous le prisme de victimes éternelles, ce qui est réducteur, voire totalement insultant pour elles. J'ai fermement voté contre.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – El objeto de este informe es evaluar los derechos de las mujeres en la Asociación Oriental Europea. Considero que el texto es muy positivo al abordar directamente temas que me parecen fundamentales, como son el derecho al aborto y la prohibición de la prostitución, así como la necesidad de introducir medidas legislativas que aseguren el acceso de las mujeres al mercado laboral en igualdad. Pese a ello, algunas referencias injerencistas y el hecho que la propia Unión dista mucho de aplicar los estándares que aquí se defienden, han hecho que me inclinara por una abstención.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – El informe resalta la importancia de la igualdad de género y los derechos de las mujeres como pilares para la consecución de los objetivos de la Asociación Oriental, que fue puesta en marcha en 2009 y que comprende a la Unión Europea, Armenia, Azerbaiyán, Bielorrusia, Georgia, la República de Moldavia y Ucrania.
                  

                     El texto recuerda que la discriminación por cuestión de género sigue siendo una lacra considerable en los países de la Asociación Oriental. Así, aún seguimos lamentando hoy las diferencias existentes a la hora de acceder al mercado laboral o en la participación en la vida política.
                  

                     Doy mi voto favorable porque nos hallamos ante la igualdad entre hombres y mujeres, uno de los principios que inspiran la sociedad europea y que se beneficiará de una cooperación reforzada entre la Unión y los Estados de la Asociación Oriental.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Ich habe mich bei der Abstimmung zum Bericht über die Rechte der Frau in den Staaten der Östlichen Partnerschaft enthalten, da ich den ursprünglich guten und wichtigen Ansatz des Berichtsentwurfes der Kollegin Mariya Gabriel unterstütze. Gewalt gegen Frauen und häusliche Gewalt ist (nicht nur) ein Problem in den osteuropäischen Anrainerstaaten, das es offensiv zu bekämpfen gilt. Allerdings verlässt der endgültige Bericht dieses Kernziel an vielen Punkten und streift Bereiche, die definitiv nichts mit der Situation der Frauen zu tun haben. Diese Themaverfehlung kann und will ich nicht unterstützen.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. — Nesouhlasím s výzvou zemím východní Evropy, aby zavedly kvóty na ženy na kandidátních listinách, ani nesouhlasím s voláním po speciálních programech podpory ‘političkám a aktivistkám’. Nesouhlasím ani s tím, že by se z rozpočtu EU měly dotovat ‘ženské organizace’ v zemích východní Evropy na úkor našich daňových poplatníků.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Istočno partnerstvo pokrenuto je Pariškom deklaracijom iz 2009. kao zajednička inicijativa između Europske unije, njenih država članica i još šest zemalja. Ključan cilj vanjske politike Europske unije i Europske politike susjedstva je stabilizacija za osiguranje mira, stabilnosti, sigurnosti i prosperiteta.
                  

                     Iako su prava žena i ravnopravnost spolova čvrsto utvrđeni u ustavima i pravnim sustavima svih država članica tog partnerstva, socijalna diskriminacija i razni stereotipi sprečavaju bolje uključivanje žena na tržište rada i njihovo sudjelovanje u političkom životu.
                  

                     U glasanju na ovo izviješće bila sam suzdržana zbog svjetonazorskih odredbi vezanih uz pravo na život s kojima se ne slažem.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – Parliament considers the situation in the area of women's rights in the Eastern Partnership countries to be in need of improvement. It points out that profound economic changes and economic uncertainty have had a negative effect on the economic situation of women, leading to shortcomings in their equality. Members called on the Eastern Partnership countries to overcome gaps in their anti-discrimination frameworks.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Štáty Východného partnerstva, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavská republika a Ukrajina, majú práva žien zakotvené vo svojich právnych systémoch. Ich dôsledné vykonávanie je však problematické, tak ako aj v mnohých krajinách Únie. Dôsledné presadzovanie práv žien a kontrola výkonu tohto práva sa preto musí stať samozrejmou každodennou súčasťou všetkých politík krajín, ktoré rešpektujú právny štát, demokraciu a ľudské práva.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Αναφερόμενος στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 12/12/2016, απείχα κατά την ψηφοφορία της έκθεσης σχετικά με τα δικαιώματα των γυναικών στα κράτη της ανατολικής εταιρικής σχέσης, διότι η εν λόγω έκθεση δεν είναι επαρκώς τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport. Ce texte est un exemple de la politique européenne et plus particulièrement de l'ingérence des institutions européennes dans les systèmes institutionnels, politiques, économiques et sociaux des pays tiers. La rapporteur souhaite que les pays membres du Partenariat oriental de l'Union européenne introduisent des quotas pour l'accès des femmes aux postes à responsabilités, notamment en politique, avec une préférence pour les femmes issues des minorités ethniques (Roms) ou LGBTI. Nous considérons que ce rapport est une véritable insulte faite aux femmes, les réduisant au statut de victimes. Enfin, il s'agit clairement d'un rapport pro immigration et communautariste.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione del Parlamento europeo sui diritti della donna negli Stati del partenariato orientale mira a mettere in evidenza la necessità di consolidare la parità tra uomini e donne nella società odierna. Nell'area del partenariato orientale la situazione della popolazione femminile si rivela particolarmente delicata, principalmente a causa dei grandi cambiamenti che hanno interessato la società e della situazione economica incerta. Pertanto ho votato a favore di questa relazione, che promuove un più intenso utilizzo della legislazione nella lotta alla discriminazione e alla disparità di genere.
                  

Jiří Maštálka (GUE/NGL),
písemně. – Dnes jsme hlasovali o zprávě, která se zabývá hodnocením práv žen v zemích Východního partnerství. Všechny členské země tohoto uskupení ratifikovaly většinu důležitých mezinárodních úmluv v této oblasti, i tak ale bohužel ženy v zemích Východního partnerství i nadále trpí sociální diskriminací. Neplatí zde ani rovný přístup k zaměstnání, ani stejná odměna za stejnou práci mezi pohlavími. Ve zprávě se výslovně zmiňuje zejména situace na Ukrajině, kde od počátku konfliktu bylo nuceně vysídleno více než 1,5 milionu lidí, z toho ovšem 2/3 představují ženy a děti, které trpí zhoršeným přístupem ke zdravotní péči, k bydlení a zaměstnanosti. Souhlasím s tím, že je nutné bojovat s fenoménem obchodování s lidmi, s násilím páchaným na ženách, podporovat zejména dostupnost vzdělání a služby v oblasti reprodukčního a sexuálního zdraví. Zprávu jsem proto podpořil.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Τάσσομαι υπέρ του ψηφίσματος για τα δικαιώματα των γυναικών στα κράτη της Ανατολικής Εταιρικής Σχέσης, γιατί η σταθεροποίηση των γειτονικών περιοχών αποτελεί έναν από τους βασικούς στόχους της ευρωπαϊκής εξωτερικής πολιτικής και της ευρωπαϊκής πολιτικής γειτονίας (ΕΠΓ) για τη διασφάλιση της ασφάλειας, της ειρήνης, της σταθερότητας και της ευημερίας και αναμφισβήτητα, για να μπορέσει αυτό να εφαρμοστεί, ο ρόλος των γυναικών είναι καθοριστικής σημασίας. Είναι γεγονός ότι οι γυναίκες παραμένουν σε μεγάλο βαθμό απούσες από τις πολιτικές δομές, είτε σε επίπεδο εκτελεστικής είτε σε επίπεδο κοινοβουλευτικής εξουσίας, κυρίως λόγω πρακτικών που εισάγουν διακρίσεις. Τέλος, η καταπολέμηση της βίας σε βάρος των γυναικών αποτελεί κοινή πρόκληση για την ΕΕ και τις ανατολικές γειτονικές της χώρες
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Nach Ansicht der Berichterstatterin ist in den politischen Machtstrukturen der Länder der Östlichen Partnerschaft nach wie vor eine auffällige Abwesenheit von Frauen festzustellen, und zwar sowohl in der Exekutive als auch im Parlament, was hauptsächlich auf diskriminierende Praktiken zurückzuführen ist. Der Einkommensunterschied zwischen Frauen und Männern ist grundsätzlich bedeutend, auch wenn es zwischen den einzelnen Ländern der Östlichen Partnerschaft diesbezüglich große Unterschiede gibt. Die horizontale und vertikale Segregation des Arbeitsmarkts spielt in diesem Zusammenhang eine entscheidende Rolle. Insbesondere in ländlichen Gebieten sind Frauen bereit, schlecht bezahlte und behördlich nicht registrierte Beschäftigungsangebote anzunehmen, oder sie gehen selbstständigen unternehmerischen Tätigkeiten nach. Tatsächlich stellen Frauen einen großen Teil der Unternehmer und Geschäftsinhaber dar, stehen dabei jedoch, vor allem aufgrund der vorherrschenden Geschlechterstereotype und der von Männern dominierten Sektoren, denselben Hürden wie in der EU gegenüber.
                  

                     Die Gleichbehandlung der Frau in Politik, Wirtschaft und Religion ist die Basis einer aufgeklärten und humanistischen Gesellschaft und nicht verhandelbar.
                  

                     Da sich die Berichterstatterin unter Missachtung von selbstregulierenden Prozessen am Arbeitsmarkt in die wirtschaftliche und politische Souveränität von Staaten einmischt und Frauen in den Staaten der östlichen Partnerschaft generalisierend in die Rolle von Opfern (Geschlechterstereotype) drängt, habe ich mich der Stimme enthalten.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport se penche sur les droits des femmes dans les pays au voisinage dit ‘oriental’ de l'Union européenne: Arménie, Azerbaïdjan, Biélorussie, Géorgie, Moldavie et Ukraine. L'UE y tient une politique à géométrie variable, selon ses possibilités d'ingérence, en soutenant ici une presse ‘indépendante’ et là ‘une opposition pro-européenne’ . Ceci étant dit, l'objet de ce rapport est de soutenir la participation des femmes dans la vie économique, sociale et politique de ces pays, pour soutenir plus largement l'État de droit, la démocratie et l'égalité. Il soutient la mise en place de quotas dans les élections, un statut marital autonome des femmes (droits non liés à l'autorisation du mari) ou encore les droits sexuels et génésiques. Seules 50% en moyenne des femmes y ont accès à des méthodes contraceptives dites modernes ! Il défend les services de base pour tous. Mais évidemment, selon le rapport en Ukraine, tout va bien. Je pense le contraire. Et la propagande antirusse de ce rapport est puérile. Au final, je m'abstiens.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce rapport sur le partenariat entre l'Union européenne et six États postsoviétiques (Arménie, Azerbaïdjan, Biélorussie, Géorgie, Moldavie et Ukraine) sur les droits des femmes est en réalité une stigmatisation de la femme, la réduisant au statut de victime éternelle.
                  

                     Il met en valeur la communautarisation des victimes avec une préférence renforcée pour les femmes issues des minorités ethniques ou LGBTI, exhorte les États concernés à la mise en place de quotas en fonction du sexe et met en lumière les désirs immigrationnistes de l'Union en insistant sur le droit au regroupement familial.
                  

                     Je me suis donc opposée à ce rapport qui est une totale insulte faite aux femmes ceci sans omettre qu'il s'agit d'une énième ingérence dans les politiques d'États souverains.
                  

Louis Michel (ALDE),
schriftelijk. — Alhoewel in de landen van het Oostelijk partnerschap de gelijkheid tussen mannen en vrouwen bij wet is vastgelegd wordt nog dagelijks het bewijs geleverd dat hardnekkige man-vrouw-stereotypen er schering en inslag zijn. De gelijkheid tussen mannen en vrouwen is er de voorbije jaren de facto zelfs op achteruit gegaan. Slecht betaalde jobs, gendergerelateerd geweld en een gebrekkige toegang tot seksuele en reproductieve rechten voor vrouwen ontsieren er nog steeds de samenleving. De EU heeft de voorbije jaren 103 miljoen euro aan steun gegeven om de gelijkheid tussen mannen en vrouwen in het Oostelijk Partnerschap te bevorderen. In dit verslag wordt de balans opgemaakt. Aan de landen wordt gevraagd duidelijke streefcijfers te hanteren inzake gendergelijkheid en inspanningen te leveren om de belemmeringen weg te nemen die een volwaardige economische en sociale participatie van vrouwen verhinderen. Wereldwijd is aangetoond dat vrouwen in transitielanden vaak stuwende krachten zijn in het verzekeren van vrede, veiligheid en welvaart en op die manier de samenleving naar een hoger niveau tillen. Daarom is het ook aangewezen om in het nabuurschap vrouwen een gelijke toegang tot hoogwaardige opleidingen en een gelijke vertegenwoordiging op alle bestuurlijke niveaus te garanderen.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. — Politika Východného partnerstva je jednou z hlavných priorít zahraničnej politiky Európskej únie a zasahuje tak do mnohých oblastí podpory a vzájomnej spolupráce. Úroveň dodržiavania ľudských práv je jednou z kľúčových priorít z pohľadu Únie a zvyšovanie jej úrovne predstavuje conditio sine qua non a nevyhnutnosť pre prehlbovanie vzťahov s krajinami Východného partnerstva a ich postup na ceste k európskej integrácii. Ženy a dievčatá predstavujú cenný ľudský kapitál vo všetkých z týchto krajín. Vo všeobecnosti dosahujú vyššie vzdelanie, čomu však nezodpovedá ich následné spoločenské uplatnenie. Zastúpenie žien v riadiacich pozíciách ostáva veľmi limitované (len 10 %) a ženy sú často nútené pracovať na postoch, ktoré nezodpovedajú ich odbornej kvalifikácii, či dokonca na neregistrovaných miestach. Mám za to, že Únia musí aj naďalej zachovávať rozhodný postoj, pokiaľ ide o posilňovanie postavenia žien v krajinách Východného partnerstva, ako aj odsudzovať násilie, ktoré je v spoločnosti prítomné a do určitej miery ticho tolerované. Tento fenomén nemá v modernej demokratickej spoločnosti miesto.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – Even though women's rights and gender equality are enshrined in the constitutions and legal systems of all six Eastern Partnership countries (Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova and Ukraine), social and economic discrimination and gender stereotypes remain important and prevent greater inclusion of women in the labour market and participation in political decision-making processes. Also violence against women remains a problem. However, I have never supported any references to abortion and women's sexual and reproductive health and rights, which, in my opinion, are strictly a competence of the Member States.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az Unió és tagállamai, valamint Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, a Moldovai Köztársaság, Örményország és Ukrajna kezdeményezésére 2009-ben megindult keleti partnerség valamennyi országának alkotmánya és jogrendszere rögzíti a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget. Jelentős ugyanakkor a társadalmi megkülönböztetés, a nemi sztereotípiák pedig nemcsak a nők nagyobb munkaerőpiaci bevonását és a politikai életben való részvételét akadályozzák meg, hanem fenntartják a nemi alapú és a rendőrség felé be nem jelentett családon belüli erőszak társadalmi elfogadottságát. A nők feltűnően távol maradnak a hatalmi pozícióktól, mind a végrehajtó, mind a parlamenti ágban, elsősorban a megkülönböztető gyakorlatoknak köszönhetően. A nemek közötti bérszakadék különösen jelentős: a különbségek 24% és 50% között mozognak, emellett kritikus mértékű a munkaerőpiac horizontális és vertikális szegregációja is. A nők ezért hajlamosak elfogadni az alulfizetett vagy be nem jelentett állásokat is, különösen a vidéki területeken.
                  

                     A jelentés a nők társadalmi szerepvállalása útjában álló akadályokra kíván rámutatni és arra, hogy a nemek közötti nagyobb egyenlőség hogyan segítene elérni a keleti partnerség és az európai szomszédságpolitika célkitűzéseit. Példákat is felsorol a bevált gyakorlatokra, a keleti partnerség országaiban a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget előmozdító releváns és sikeres projekteket. A tervezet elfogadását támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – La politique de ‘partenariat oriental’ de l'Union concerne six États postsoviétiques: l'Arménie, l'Azerbaïdjan, la Biélorussie, la Géorgie, la Moldavie et l'Ukraine. Le rapport est réducteur envers toutes les femmes, mais également une ingérence manifeste des institutions européennes dans les systèmes institutionnels, politiques, économiques et sociaux des pays visés. Il est fondé sur la théorie du genre (paragraphes 6, 22). Il appelle les États à sanctionner les ‘insultes et les stigmatisations’ envers les personnes LGBTI dans l'espace public ou dans les services publics. Les mots ‘insultes’ et ‘stigmatisations’ étant très vagues on peut craindre une atteinte à la liberté d'expression in fine. De plus nous ne pouvons classer les gens en fonction de leurs pratiques sexuelles. Enfin les femmes sont clairement communautarisés et réduites à leur sexe: ‘femmes pauvres, migrantes, issues des minorités ethniques’ (considérant I). En définitive, le rapport est condescendant envers les femmes, les réduisant au statut de victimes éternelles. Il s'agit clairement d'un rapport pro immigration et communautarisme (migrants, LGBT, Roms). Vote contre.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport est une véritable insulte aux femmes, les réduisant au statut de victimes éternelles. Par ailleurs, j'observe une totale ingérence dans la politique des États visés. Enfin, il s'agit clairement d'un rapport pro-immigration et communautarisme (voir les passages concernant les migrants ou les Roms). Je vote donc contre.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as it is of critical importance that EU cooperation with the Eastern Partnership states dismantles damaging gender stereotypes. Greater inclusion of women in the labour market, increased participation of women in political and public spheres, and expanding access to justice for those affected by gender-based violence will contribute to stability and increased economic prosperity in the Eastern Partnership states.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur les droits de la femme dans le volet oriental de la politique européenne de voisinage. Le texte exhorte les pays du partenariat oriental à prendre des mesures pour renforcer l'égalité entre les hommes et les femmes, en particulier dans les responsabilités politiques et le secteur économique. Il condamne les violences domestiques et sexuelles ainsi que leur acceptation sociale. Enfin, il souligne certaines bonnes pratiques soutenues par les organisations internationales, telles que le projet ‘Women in Politics in Moldova’ ou le dialogue transcaucasien des femmes sur la paix et la sécurité.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – In order to open the pathway to discussions of trade, human rights, economic strategy and travel agreements, amongst other issues, with Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova and Ukraine, the EU inaugurated the European Partnership on 7 May 2009. I have voted for this report that highlights the barriers to women's empowerment.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport ambițios, care face o analiză a situației femeilor din țările Parteneriatului Estic, propunând soluții de îmbunătățire, și îl consider binevenit în condițiile în care respectarea, promovarea și garantarea egalității de gen fac parte din dezideratele Uniunii Europene. Raportul constată, în mod corect, faptul că în continuare violența împotriva femeilor este semnificativă în multe dintre statele Parteneriatului Estic și ia forme multiple, precum abuzul fizic, emoțional, amenințările sau abuzul sexual. Apreciez faptul că raportul adoptat astăzi invită țările partenere să promoveze participarea politică a femeilor, să respecte principiul egalității de gen în ceea ce privește salarizarea și promovarea la muncă. De asemenea, consider benefic ca toate statele Parteneriatului Estic să ratifice cât mai curând Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, iar autoritățile naționale să creeze, în parteneriat cu UE, strategii pentru combaterea violenței împotriva femeilor și să monitorizeze cu strictețe aplicarea acestora.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich hier meiner Stimme enthalten, da die Gleichbehandlung der Frau in der Politik, Wirtschaft und Religion die Basis einer aufgeklärten und humanistischen Gesellschaft und nicht verhandelbar ist. Im Bericht mischt man sich unter Missachtung von selbstregulierenden Prozessen am Arbeitsmarkt in die wirtschaftliche und politische Souveränität des Staates ein.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Naiste õiguste olukord idapartnerluse riikides vajab järjepidevat tähelepanu ning adresseerimist poliitiliste ja inimõiguste teemalistel kohtumistel idapartnerluse riikidega. Naiste sotsiaalne ja majanduslik diskrimineerimine on neis riikides siiski küllalt levinud ning takistab naiste osalemist nii tööturul kui ka poliitilises elus. Samuti on murettekitav naistevastane vägivald ning seksuaaltervisele juurdepääsu puudumine. EL saab selle valdkonna arendamisele kaasa aidata näiteks idapartnerluse programmi instrumentide kaudu.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Όπως υπογραμμίστηκε στη Δήλωση της Ρίγας, η ισότητα των φύλων είναι ένας τομέας που θα επωφελούνταν σε μεγάλο βαθμό από την ενισχυμένη συνεργασία μεταξύ της ΕΕ και των κρατών της ανατολικής εταιρικής σχέσης. Οι περισσότερες προκλήσεις είναι κοινές για την ΕΕ και τους ανατολικούς γείτονές της. Στόχος της έκθεσης είναι να συμβάλει ώστε να αποδοθεί στα δικαιώματα των γυναικών και στην ισότητα των φύλων υψηλότερη πολιτική προτεραιότητα στις χώρες της Ανατολικής Εταιρικής Σχέσης. Υπάρχει ανάγκη να ληφθούν άμεσα δράσεις από τις χώρες της ανατολικής εταιρικής σχέσης για την αύξηση της ισότητας μεταξύ γυναικών και ανδρών στην κοινωνία, συμπεριλαμβανομένης της έγκρισης εθνικών σχεδίων δράσης και της συνεργασίας με διεθνείς οργανισμούς και φορείς της κοινωνίας των πολιτών. Υπερψήφισα την έκθεση, η οποία καλεί τις χώρες της Ανατολικής Εταιρικής Σχέσης να αντιμετωπίσουν τις ελλείψεις στα εθνικά τους πλαίσια για την καταπολέμηση των διακρίσεων και να κάνουν μεγαλύτερη χρήση της νομοθεσίας κατά των διακρίσεων λόγω φύλου, προκειμένου να αυξηθεί ο βαθμός εφαρμογής των νόμων και να σταματήσει η καταπάτηση των δικαιωμάτων των γυναικών στις χώρες αυτές. Τονίζει επίσης την ανάγκη για εκστρατείες ευαισθητοποίησης των πολιτών και για θεσμικές αλλαγές με στόχο την εξάλειψη των αρνητικών στερεοτύπων που αφορούν τις γυναίκες και επηρεάζουν δυσμενώς όλους τους τομείς της συμμετοχής τους στην κοινωνία.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI),
γραπτώς. — Το ψήφισμα χρησιμοποιείται ως ένα ακόμα εργαλείο άσκησης πολύμορφων πιέσεων της ΕΕ στις χώρες της ‘ανατολικής εταιρικής σχέσης’ στο πλαίσιο της λεγόμενης ΕΠΓ για την προώθηση των συμφερόντων των επιχειρηματικών ομίλων που εξυπηρετεί η ΕΕ και των αντίστοιχων μερίδων των αστικών τάξεων αυτών των χωρών. Οι όποιες αναφορές στα καταδικαστέα φαινόμενα εκμετάλλευσης και βίας κατά των γυναικών χρησιμοποιούνται ως προκάλυμμα. Η έκθεση αναθέτει προκλητικά σε ΜΚΟ και ‘οργανώσεις της κοινωνίας των πολιτών’, ακόμη δηλαδή και στην εργοδοσία, την προστασία των δικαιωμάτων των γυναικών, ενώ στο όνομα της ‘οικονoμικής ανεξαρτητοποίησης’ προπαγανδίζει τη ‘γυναικεία επιχειρηματικότητα’, την ‘κοινωνική οικονομία’ και τον δανεισμό ως διέξοδο στα προβλήματα, αποσιωπώντας την ταξική εκμετάλλευσή τους. Θεωρεί …ως δήθεν ‘προώθηση των δικαιωμάτων’ τους την αύξηση της συμμετοχή τους σε ‘διοικητικές δομές αρμόδιες για κεφαλαιώδεις …οικονομικές μεταρρυθμίσεις’, στην προώθηση δηλαδή αντιλαϊκών αντεργατικών μέτρων και την ανάδειξή τους σε ‘διευθυντικές θέσεις’. Όλα αυτά καμία σχέση δεν έχουν με τις ανησυχίες των γυναικών των εργατικών λαϊκών οικογενειών και όχι μόνο απέχουν πολύ από τις πραγματικές τους ανάγκες αλλά εναντιώνονται σ' αυτές. Γι' αυτό πρέπει να παλέψουν με προοπτική μια κοινωνία χωρίς καπιταλιστική εκμετάλλευση, στο πλαίσιο της οποίας θα διαμορφωθούν οι προϋποθέσεις για την αντιμετώπιση της βίας κατά των γυναικών και τη λύση της γυναικείας ανισοτιμίας.
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta della collega poiché, oltre a evidenziare gli ostacoli all'emancipazione delle donne negli Stati del Partenariato orientale, fornisce esempi di buone pratiche che, in alcuni di quei paesi, hanno condotto al rafforzamento della parità di genere. Senza garanzia dei diritti delle donne vengono meno sicurezza, pace, stabilità e prosperità, pilastri fondamentali della stabilizzazione del vicinato orientale per l'UE.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — Stabilisation of its neighbourhood is one of the key objectives of the European Union's foreign policy and of the European Neighbourhood Policy (ENP) in order to ensure the security, peace, stability and prosperity of all. Women play a crucial role towards it. I voted in favour of this report as it assesses women's situation in several areas which are of utmost importance for the EPP Group: the participation of women in decision-making processes; the economic participation of women; violence against women; women's role in the peaceful resolution of conflicts. It gives examples of best practices in place in the EaP countries and outlines EU support/funding in the context of the European Neighbourhood Policy. Several recommendations are sketched in all these fields to achieve gender equality and enhance women's rights.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Ne mogu podržati prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o pravima žena u državama Istočnog partnerstva. Iako ova rezolucija temelji svoja polazišta na stabilizaciji susjedstva kao jedan od ključnih ciljeva vanjske politike EU-a i europske politike susjedstva u svrhu osiguranja sigurnosti, mira, stabilnosti i prosperiteta i u njoj naglašava ulogu žene (naglasak je na ženskim pravima i jednakosti spolova u politici Istočnog partnerstva), ipak se konkretno ne bavi stvarnim problemima žena u državama Istočnog partnerstva (Armenija, Azerbajdžan, Bjelorusija, Gruzija, Republika Moldavija i Ukrajina) te ne donosi mjere za stvarno poboljšanje njihovih prava i položaja. Zauzimam stajalište da bi ova rezolucija trebala više obratiti pozornost na žene koje imaju određene ovlasti te na njegovateljice, radnice u kućanstvu i žene s invaliditetom. D
                  

                     ržave članice bi trebale razvijati još snažnije bilateralne i multilateralne veze s državama Istočnog partnerstva i aktivno sudjelovati u pomoći pri tranziciji, tehničkoj potpori i razmjeni iskustava. U tom smislu vjerujem da bi države članice u neposrednoj blizini država Istočnog partnerstva mogle imati važnu ulogu u olakšavanju stvaranja snažnijih veza te u uključivanju ostalih država članica u suradnju s državama Istočnog partnerstva.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – La stabilizzazione del suo vicinato è una delle priorità dell'Unione europea. Il partenariato orientale, avviato nel 2009, è un'iniziativa congiunta tra l'UE e sei paesi dell'Europa orientale e del Caucaso meridionale. Naturalmente anche la dimensione di genere, in quanto principio di diritto internazionale e valore fondamentale della democrazia, rientra negli impegni stabiliti da questo partenariato. Con questa risoluzione abbiamo voluto mettere in evidenza come una maggiore parità di genere e sostegno alle donne potrebbero contribuire al raggiungimento degli obiettivi del partenariato stesso. È fondamentale che i paesi del partenariato si impegnino maggiormente per rafforzare la parità tra donne e uomini attraverso, ad esempio, campagne di sensibilizzazione sugli stereotipi che ancora influenzano largamente la vita pubblica, o superando le troppe lacune nei rispettivi sistemi normativi in tema di prevenzione della violenza sulle donne o di discriminazione basata sul sesso. È necessario inoltre un aumento dell'attenzione verso le persone LGBTI che spesso vengono discriminate in ambienti pubblici e ufficiali senza nessuna conseguenza per chi commette tali azioni discriminatorie. Molto resta da fare e l'UE può migliorare la situazione delle donne in questi paesi grazie ai molti strumenti utili nella sua politica di vicinato, e per questi motivi ho sostenuto questa risoluzione.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Istočno partnerstvo uspostavljeno je 2009. u okviru Deklaracije iz Praga kao zajednička inicijativa EU-a, njegovih država članica i šest partnerskih zemalja istočne Europe i južnog Kavkaza: Armenije, Azerbajdžana, Bjelorusije, Gruzije, Republike Moldavije i Ukrajine.
                  

                     Pri najavi strateških prioriteta Europske politike susjedstva za razdoblje 2014. – 2020. ravnopravnost spolova istaknuta je kao prioritetno pitanje. Iako su prava žena i ravnopravnost spolova čvrsto utvrđeni u ustavima i pravnim sustavima svih država članica tog partnerstva de facto neravnopravnost i dalje postoji. S&D se posebno fokusirao na prava LGBTI osoba, na pitanja spolnog i reproduktivnog zdravlja žena, na potrebu za snažnijom uključenosti žena u postupak donošenja odluka i postupak provedbe ekonomskih politika kao i u sindikatima, na ravnopravnu podjela neplaćenih poslova, kao što su skrb i obveze u kućanstvu te na borbu protiv prisilnih brakova.
                  

                     Pozivam države Istočnog partnerstva da potpišu i ratificiraju Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama jer je nijedna od tih država nije ratificirala. EU treba aktivnije nametati ravnopravnost spolova kroz mnoge korisne instrumente Europske politike susjedstva.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Acompanhamos muitas das preocupações levantadas no relatório, nomeadamente no que à imperativa necessidade de superar as desigualdades entre homens e mulheres diz respeito.
                  

                     Entendemos, contudo, que o relatório fica muito aquém na análise daquelas que são as causas dessas mesmas desigualdades e dos caminhos necessários para os superar, nomeadamente no que se refere à necessidade de uma rutura com as políticas de direita e de exploração.
                  

                     Apresentam-se, entre outros, mecanismos de quotas obrigatórias para superar a diferença de participação das mulheres na política, mecanismo que rejeitamos.
                  

                     Refere-se a situação na Ucrânia, sem se referir as responsabilidades da UE na instauração de um regime fascista.
                  

                     O relatório não escapa à habitual abordagem de ingerência que tão bem caracteriza o Parlamento Europeu. Assim se justifica a exacerbação da Política Europeia de Vizinhança e do seu papel no apoio e financiamento a iniciativas que, naturalmente, têm como objetivo contribuir para mudanças políticas, claro, sob a matriz ideológica da UE, mas também do uso da PEV para reformas na Administração Pública e dos princípios e políticas dos Estados.
                  

Miroslav Poche (S&D),
in writing. – We must recognise that the EU needs to impose gender equality and gender mainstreaming more actively through the many useful instruments of its Neighbourhood Policy. Even though women's rights and gender equality are included within the constitutions and legal systems of all six Eastern Partnership countries of Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Moldova and Ukraine, social and economic discrimination and gender stereotypes remain prevalent, preventing greater inclusion of women in the labour market and participation in political decision-making processes.
Unfortunately, the discrimination and stereotypes also lead to violence against women and lack of sexual and reproductive health and rights. I am proud that the S&D Group worked together amongst others groups who managed to improve the very general draft by tabling amendments on: LGBTI persons' rights; need for stronger involvement of women in economic decision making; access to micro-credits; the need for a change in stereotypes; support for equal sharing of unpaid work between men and women; the fight against forced (child) marriage; and combating violence against women. Although the six Eastern Partnership countries guarantee equality between women and men, de facto inequality persists in the areas the report highlights, stressing the importance of increased pressure towards gender equality and gender mainstreaming.

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Dans le cadre de la politique européenne de voisinage de l'UE, dont l'objectif est la stabilisation des relations avec ses voisins orientaux, un partenariat a été mis en place avec six pays de l'Europe de l'Est et du Caucase. Celui-ci repose notamment sur le respect des droits de la femme. Cependant, nous regrettons que la discrimination sociale et les stéréotypes sexuels restent importants dans les pays concernés par ce partenariat. J'ai donc voté en faveur de ce rapport qui fait état de cette situation dramatique pour les femmes et formule plusieurs recommandations pour améliorer leur situation et encourager leur participation au sein des secteurs économiques et politiques dans les pays du partenariat oriental.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – A estabilização da vizinhança é um dos principais objetivos da política externa da União Europeia e, em particular, da Política Europeia de Vizinhança (PEV). As mulheres desempenham, neste âmbito, um papel fundamental.
                  

                     Tendo em conta o princípio de diferenciação da PEV, é importante destacar que os direitos das mulheres, bem como a igualdade entre pessoas de diferentes sexos, estão consagrados nas Constituições e nos sistemas jurídicos dos diversos países da Parceria Oriental. Infelizmente, verifica-se ainda uma grande discriminação social neste aspeto.
                  

                     Ora, estes estereótipos não só impedem uma maior inclusão das mulheres no mercado de trabalho e a sua participação na vida política, como também mantêm a aceitação social do fenómeno da violência doméstica não declarada. As estatísticas dos casos declarados mostram que entre 7 % e 25 % das mulheres (consoante o país) foi vítima de violência doméstica, mas a maior parte dos casos continua por declarar.
                  

                     Por refletir adequadamente as questões acima referidas, não pude deixar de votar a favor do presente relatório.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP abstained on this non-legislative, non-binding, own-initiative report. UKIP agreed with the sentiments of the report which condemned sexual violence, rape, trafficking, child labour, the lack of rights for LGBTI and discrimination in these (non-EU) eastern European countries. However we could not support legitimising and expanding EU action on the international stage. The report called for gender quotas in politics; expansion of EU programmes and funding through Erasmus and Horizon2020 to these countries; and greater involvement of EU agencies in these countries. These issues should be addressed bilaterally between elected national governments, not unaccountable EU institutions.

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Senhor Presidente, embora a situação dos direitos das mulheres nos países da Parceria Oriental (Arménia, Azerbaijão, Geórgia, Moldávia, Ucrânia e Bielorrússia) tenha melhorado e os mesmos se tenham comprometido a garantir a igualdade entre homens e mulheres, a desigualdade persiste.
                  

                     O grupo dos Socialistas Europeus conseguiu melhorar o relatório com a apresentação de emendas relacionadas com: os direitos das pessoas LGBTI, os direitos sexuais e reprodutivos, a necessidade de uma maior participação das mulheres na tomada de decisão económica e sindicatos, o acesso a microcréditos, a necessidade combater os estereótipos, o apoio à partilha equitativa do trabalho não remunerado entre homens e mulheres nos cuidados e trabalho doméstico, a luta contra o casamento forçado e o combate à violência doméstica, para destacar apenas algumas.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la résolution du Parlement européen sur les droits de la femme dans les États du partenariat oriental. Cette résolution, qui souligne les nombreux problèmes qui nécessitent encore une attention particulière afin d'améliorer la situation dans le domaine des droits de la femme, s'articule autour de plusieurs grands axes: la participation des femmes aux processus de décision, la participation économique des femmes, la violence à l'égard des femmes, les rôles joués par les femmes dans la résolution pacifique des conflits, des exemples de bonnes pratiques et finalement l'aide de l'Union dans le cadre de la politique européenne de voisinage. Dans un contexte de profondes mutations économiques et de conflits persistants dans la région, notamment en Ukraine, il est important que l'Union européenne réitère son soutien aux principes du droit international et aux valeurs fondamentales, avec un accent particulier sur la promotion des droits de la femme dans ces pays du partenariat oriental.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. Tai svarbus pranešimas, siunčiantis aiškią žinią Komisijai. Pirmiausia pranešimu raginama, kad Komisija užbaigtų readmisijos sutarčių su Rytų partnerystės šalimis poveikio vertinimą lyčių aspektu. Kitas svarbus raginimas – užtikrinti moterų teises, nepriklausomai nuo moterų šeimyninės ir socialinės padėties, pvz., moterų galimybę gauti vizas. Šie reikalavimai parodo, kad Europos Parlamentas įdėmiai stebi moterų padėtį Rytų partnerystės valstybėse. Kartu norima paskatinti pokyčius, kurie galėtų atverti šioms valstybėms kelius dar labiau suartėti su ES.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A estabilização da vizinhança é um dos principais objetivos da Política Externa da União Europeia e da Política Europeia de Vizinhança (PEV). A fim de garantir a segurança, a paz, a estabilidade e a prosperidade comum, a igualdade de género desempenha um papel crucial na concretização deste objetivo, devendo estar integrada em todas as políticas relevantes.
                  

                     A Parceria Oriental surgiu em 2009, com a Declaração de Praga, enquanto iniciativa conjunta entre a UE e seis países parceiros da Europa Oriental e do Sul do Cáucaso, baseando-se no compromisso do respeito pelos princípios de Direito Internacional e pelos valores fundamentais da Democracia, do Estado de Direito e dos Direitos Humanos, bem como da igualdade de género. Todavia, continuam a registar-se casos de discriminação criando barreiras à emancipação das mulheres.
                  

                     O relatório apela a uma maior participação das mulheres nas negociações de paz e nos processos de transição política, enquanto elo fundamental para a sua emancipação e participação social e política.
                  

                     Segundo a Declaração de Riga, o reforço da cooperação entre a UE e a Parceria Oriental beneficiará os esforços de alcance da igualdade de género e dos direitos das mulheres, razões que me levaram a apoiar e votar a favor deste relatório.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe dem Bericht zu den Rechten der Frau in den Staaten der Östlichen Partnerschaft zugestimmt.
                  

                     Die Stabilisierung ihrer Nachbarschaft ist eines der Hauptziele der Außenpolitik der Europäischen Union, um Sicherheit, Frieden, Stabilität und Wohlstand für alle zu gewährleisten. Frauen spielen dabei eine entscheidende Rolle. Der Bericht hat deshalb zum Ziel, den Frauenrechten und der Gleichstellung in der Politik der Östlichen Partnerschaft eine größere Bedeutung zu geben. Er weist Empfehlungen in den Bereichen auf, die für die EVP-Fraktion von besonderer Bedeutung sind. Sie sollen die Gleichstellung der Geschlechter fördern und die Rechte der Frauen stärken.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe, que se refiere a la situación de los derechos de las mujeres en los seis países de la Asociación Oriental de la Unión, reconoce que a pesar de que los derechos de las mujeres están reconocidos formalmente por todas las constituciones de estos Estados y la igualdad de género es considerada como una prioridad estratégica en la Política Europea de Vecindad, las mujeres siguen sufriendo discriminación y elevadas tasas de violencia de género. Expresa su preocupación por su baja representación pública y hace un llamamiento a pasos concretos para superar las barreras a las que se enfrentan las mujeres a diario, como la brecha salarial y de pensiones que llega a ser hasta del 50 % en algunos sectores.
                  

                     A pesar de sus formulaciones positivas, la ponente de la derecha no va lo suficientemente lejos en lo que se refiere al reconocimiento de los derechos sexuales y reproductivos para las mujeres. Asimismo, el texto se enmarca en la Política Europea de Vecindad y sus instrumentos financieros, injerencistas en asuntos internos de terceros países y de promoción de cambio de régimen que rechazo. Por estos motivos, a pesar de sus buenas intenciones, me he abstenido en el voto final.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – I abstained on this report because I do wish to see women's rights advanced, I just do not think that the EU should be doing it.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of this report as it is of critical importance that EU cooperation with the Eastern Partnership states dismantles damaging gender stereotypes. Greater inclusion of women in the labour market, increased participation of women in political and public spheres, and expanding access to justice for those affected by gender-based violence will contribute to stability and increased economic prosperity in the Eastern Partnership states. Stabilisation of its Neighbourhood is central to the European Union's Foreign Policy; ensuring security, peace and prosperity and affirming women's rights and freedoms is a vital part of this.

Branislav Škripek (ECR),
písomne. – Ženy v Arménsku, Azerbajdžane, Bielorusku, Gruzínsku, Moldavsku a na Ukrajine čelia mnohým ťažkostiam, ktoré trápia aj európske ženy, no v oveľa vyššej miere. A navyše, ich možnosti brániť sa sú oveľa obmedzenejšie. Preto im EÚ pomáha. Privítal som, ako sa prijaté uznesenie venuje boju nielen proti chudobe či násiliu na ženách, ale predovšetkým, ako jasne pomenováva zločin obchodu s ľuďmi, ktorým práve mnohé ženy ale aj deti z krajín Východného partnerstva trpia. Správa poukázala aj na neprijateľné zneužívanie žien k náhradnému materstvu, ktoré je jednou z foriem obchodovania s ľuďmi. A na túto praktiku treba nielen poukazovať, my sme povinní ju zakázať! A to nielen tú vynútenú či komerčnú, ale aj tzv. altruistickú. Lebo pošliapava dôstojnosť a základné ľudské práva oboch – náhradnej matky aj dieťaťa. No text sa tu opätovne snaží vnucovať krajinám mimo EÚ rodovú ideológiu či už pretláčaním Istanbulského dohovoru a tzv. ‘gender mainstreamingu’, alebo bojom proti tzv. stereotypom. A taktiež v mene pomoci ženám týchto krajín presadzuje tzv. ‘právo na potrat’ a jednoduchší prístup k antikoncepcii. Nemyslím si, že práve toto sú opatrenia, ktoré tieto ženy a ich rodiny od EÚ potrebujú. Preto som hlasoval proti.
                  

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Istočno partnerstvo uspostavljeno 2009. godine predstavlja zajedničku inicijativu država članica Europske unije te šest partnerskih zemalja istočne Europe i južnog Kavkaza, a zasniva se, u skladu s Deklaracijom iz Praga, na poštovanju načela međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda.
                  

                     Prilikom najave strateških prioriteta suradnje za razdoblje 2014. – 2020. ravnopravnost spolova istaknuta je kao prioritetno pitanje i definira se kao novo perspektivno područje suradnje.
                  

                     Podržao sam rezoluciju Europskog parlamenta jer smatram kako se važnost ravnopravnosti spolova te prava žena nikako ne smiju potisnuti u neki drugi red, već obuhvatiti relevantnim aktivnostima i staviti u središte politika.
                  

                     Borba protiv nasilja nad ženama također je ključan izazov s kojim smo suočeni. Istaknuo bih 5. cilj održivog razvoja kojim se poziva na iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama u privatnoj i javnoj sferi.
                  

                     Upravo je osnaživanje žena i njihovo aktivno sudjelovanje u društvenom, političkom i gospodarskom životu presudno za ostvarivanje promjena kojima stremimo i sukladno tome potrebno je iznova promicati i jačati sudjelovanje žena u političkom životu te na rukovodećim položajima kako bi se podigla svijest o važnoj ulozi koju imaju.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Rodová rovnosť medzi ženami a mužmi je zakotvená v ústavách a právnych systémoch všetkých krajín Východného partnerstva. Mrzí ma, že aj keď všetky krajiny Východného partnerstva bez výhrad ratifikovali väčšinu dôležitých medzinárodných dohovorov v tejto oblasti, ženy v niektorých krajinách sú stále vystavené sociálnej diskriminácii. Aj keď miera porušovania práv žien sa v jednotlivých krajinách Východného partnerstva podstatne líši, naďalej sme svedkami vážnych nedostatkov v oblasti výskytu násilia páchaného na ženách, prístupu k službám a právam v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia (SRZP) ale aj ďalších porušení práv. Podporila som uznesenie, lebo ako žena považujem rodovú rovnosť bez ohľadu na krajinu pôvodu za jednu z priorít Európskej únie (EÚ). Verím, že v záujme stabilizácie susedstva zahraničnej politiky EÚ a európskej susedskej politiky (ESP) zlepšíme situáciu v oblasti práv žien a zlepšenia ich situácie v krajinách Východného partnerstva. Rovnako verím, že krajiny Východného partnerstva prijmú okamžité opatrenia na posilnenie rovnosti medzi ženami a mužmi v spoločnosti vrátane prijatia národných akčných plánov a spolupráce s medzinárodnými organizáciami a zainteresovanými subjektmi občianskej spoločnosti.
                  

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Usnesení Evropského parlamentu o právech žen v zemích Východního partnerství se zabývá těmi problémy, které řešíme také v Evropské unii, ale na úplně jiné úrovni. Ženy v těchto zemích Východního partnerství čelí mnohem větším problémům v oblasti ekonomické závislosti, nezaměstnanosti, diskriminačního jednání, nedostatečného vzdělání, případně problémům se slaďováním rodinného a profesního života.
                  

                     Především jde o to, aby se v těchto zemích zlepšila politická a ekonomická situace. Jsou to právě ženy, které se v mnoha případech zapojují do občanské společnosti a účinně pomáhají s nezbytnými reformami. Zpráva správně zdůrazňuje nutnost většího zapojení žen do transformačních procesů. Tam, kde k tomuto zapojení došlo, byly výsledky velmi pozitivní, jako například v Moldavsku projekt UNDP ‘Ženy v politice’, který zpráva zmiňuje.
                  

                     Přes veškeré klady tohoto usnesení jsem jej nakonec nepodpořila, protože nesouhlasím s tím, aby EP prostřednictvím těchto parlamentních usneseních vyzýval členské země nebo třetí země k větší dostupnosti služeb pro zajištění reprodukčního a sexuálního zdraví, což znamená především liberální přístup k potratům.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Poročilo poudarja, da sta splošna politična stabilnost in spoštovanje človekovih pravic nujna pogoja za okrepitev pravic žensk in izboljšanje njihovega položaja v posameznih državah.
                  

                     Države vzhodnega partnerstva morajo nemudoma ukrepati za povečanje enakosti žensk in moških v družbi, vključno s sprejetjem nacionalnih akcijskih načrtov ter sodelovanjem z mednarodnimi organizacijami in deležniki iz civilne družbe. Prav tako morajo delovati v smeri odpravljanja vrzeli v svojih okvirih za boj proti diskriminaciji in v večji meri uporabljati zakonodajo za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, upoštevajoč mednarodne standarde.
                  

                     To je zelo pomembno, saj statistika odraža zelo zaskrbljujoče stanje. V državah vzhodnega partnerstva so ženske leta 2015 zasedale le 17 od 136 višjih položajev na ministrstvih, njihov delež med izvoljenimi poslanci v parlamentu je v povprečju znašal 16 %, v javni upravi pa so zasedale le 17 % najvišjih položajev.
                  

                     Pomembno je tudi, da se poročilo na več mestih nanaša tudi na boj proti trgovini z ljudmi, kjer so največkrat žrtve prav ženske. Tu je potrebno okrepiti sodelovanje med državami vzhodnega partnerstva na eni strani ter agencijami EU in organi kazenskega pregona držav članic na drugi strani.
                  

                     Ker ocenjujem, da poročilo vsebuje zelo pomembne vidike, sem ga tudi podprl.
                  

Μαρία Σπυράκη (PPE),
γραπτώς. – Η χειραφέτηση των γυναικών και η ενεργός συμμετοχή τους στην κοινωνική, πολιτική και οικονομική ζωή είναι καίριας σημασίας για την επίτευξη των στόχων της Ανατολικής Εταιρικής Σχέσης.
                  

                     Ωστόσο, στην πράξη, οι κοινωνικές διακρίσεις και τα στερεότυπα των φύλων εξακολουθούν να αποτελούν σημαντικές προκλήσεις, παρεμποδίζοντας τη μεγαλύτερη ένταξη των γυναικών στην αγορά εργασίας και τη συμμετοχή τους στον πολιτικό βίο των εν λογω χωρών. Επιπλέον, αφήνουν περιθώριο για την κοινωνική αποδοχή της βίας εναντίον γυναικών.
                  

                     Η Πρόταση Ψηφίσματος δεν έχει ως στόχο να απαριθμήσει τις αδυναμίες, αλλά περιλαμβάνει παραδείγματα βέλτιστων πρακτικών που πρεπει να υιοθετηθούν καθώς και συστάσεις για την προώθηση των δικαιωμάτων των γυναικών.
                  

Joachim Starbatty (ECR),
schriftlich. – Ich habe mich bei der Abstimmung zum Bericht über die Rechte der Frau in den Staaten der Östlichen Partnerschaft enthalten, da ich den ursprünglich guten und wichtigen Ansatz des Berichtsentwurfes der Kollegin Mariya Gabriel unterstütze. Gewalt gegen Frauen und häusliche Gewalt ist ein Problem in den osteuropäischen Anrainerstaaten, das es offensiv zu bekämpfen gilt. Allerdings verlässt der endgültige Bericht dieses Kernziel an vielen Punkten und streift Bereiche, die definitiv nichts mit der Situation der Frauen zu tun haben. Diese Themaverfehlung kann und will ich nicht unterstützen.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Vysoký stupeň dodržiavania ľudských a občianskych práv vrátane práv žien je jedným z ukazovateľov vyspelosti spoločnosti. Je potešiteľné, že v tejto oblasti sme zaznamenali v krajinách Východného partnerstva pokrok.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Die Entschließung des EU-Parlaments zu den Rechten der Frau in den Staaten der Östlichen Partnerschaft habe ich abgelehnt.
                  

                     Ich halte es für falsch, von speziellen Frauenrechten zu sprechen. Wie sollen sich diese von Menschenrechten unterscheiden? Gibt es Menschenrechte für Männer und solche für Frauen? Also Männerrechte und Frauenrechte? Wie funktioniert dann das Prinzip, dass alle Menschen vor dem Recht gleich sind, wenn es doch unterschiedliche Rechte gibt?
                  

                     Gesetze müssen allgemein und gleich sein, damit sie gut sind. Die Anwendung solcher Gesetze allein bewirkt, dass Frauen angemessen geschützt werden.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Istočno Partnerstvo je pokrenuto 2009. godine, a temelji se na načelima međunarodnog prava, temeljnim vrijednostima demokracije, vladavine prava i ljudskim pravima. U Deklaraciji iz Rige 2015. godine spominje se ravnopravnost spolova kao obećavajuće novo područje suradnje. Važno je naglasiti da su ženska prava, kao i ravnopravnost spolova sadržana u ustavima i pravnim sustavima svih zemalja istočnog Partnerstva.
                  

                     Međutim, žene još uvijek ostaju odsutne iz političkih struktura moći uglavnom zbog diskriminacije. U izvješću se naglašava ključna uloga žene u rješavanju sukoba te izgradnji mira. U izvješću se također poziva na veću uključenost žena u mirovnim pregovorima i političkim prijelazima. Ovo izvješće za cilj ima isticanje prepreka osnaživanju žena i kako bi veća ravnopravnost spolova pomogla ostvarenju ciljeva EAP-a i ENP-a (Europska politika susjedstva).
                  

                     Ravnopravnost spolova je područje koje će uvelike imati koristi od pojačane suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva. U potpunosti podržavam ovo Izvješće budući da je osnaživanje žena i njihovo aktivno sudjelovanje u društvenom, političkom i gospodarskom životu presudno kako bi se postigla promjena u procesu.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o pravicah žensk v državah vzhodnega partnerstva.
                  

                     Med državami vzhodnega partnerstva obstajajo velike razlike glede pravic žensk, vendar v splošnem je stopnja nasilja nad ženskami še vedno relativno visoka.
                  

                     Podpiram poročilo, ki meni, da je treba izboljšati stanje na področju pravic žensk v državah vzhodnega partnerstva, hkrati pa kot nujen pogoj za okrepitev pravic žensk vidi v splošni politični stabilnosti, spoštovanju človekovih pravic ter v gospodarski stabilnosti, ki vpliva na ekonomski položaj žensk, kar je velikokrat tudi vzrok za pomanjkanje enakosti.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση παρεμβαίνει υπερβολικά στα εσωτερικά άλλων κρατών με εντολές για συγκεκριμένες δράσεις, π.χ. προώθηση των υποχρεωτικών ποσοστώσεων στους εκλογικούς καταλόγους και του σκανδιναβικού μοντέλου για την πάταξη της πορνείας. Πέραν της διαφωνίας μας π.χ. για τις ποσοστώσεις, καθώς τέτοιου είδους μέτρα δεν επιλύουν πραγματικά το πρόβλημα, η ΕΕ δεν έχει δικαίωμα να επιβάλλει τις πολιτικές που θέλει σε άλλα κράτη. Εξίσου σοβαρό είναι το γεγονός πως στην έκθεση παραγνωρίζεται το ότι η ενίσχυση των δικαιωμάτων της γυναίκας και κατ' επέκταση η ισοτιμία των δύο φύλων δεν μπορεί να νοηθεί στο πλαίσιο των νεοφιλελεύθερων πολιτικών που προωθεί η ΕΕ στα κράτη της ανατολικής εταιρικής σχέσης. Παρά τις μεμονωμένες θετικές αναφορές της έκθεσης π.χ. σε διασφάλιση της συμμετοχής των γυναικών σε συνδικαλιστικές οργανώσεις, καταπολέμηση των διακρίσεων στην εργασία, και έκκληση για ενίσχυση του δίκτυο ποιοτικών υποδομών φροντίδας για τους ηλικιωμένους και τα εξαρτώμενα άτομα, οι προτάσεις αυτές δεν είναι εφικτό να συνυπάρξουν και να ενισχυθούν σε βάθος χρόνου λόγω των υπόλοιπων μέτρων που προωθούνται από την ΕΕ, όπως άλλωστε συμβαίνει και εντός της Ένωσης. Για αυτό τηρήσαμε αποχή.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a nők jogairól a keleti partnerség államaiban szóló jelentést. Ahogy azt a jelentés is kiemeli, az Európai Unió külpolitikájának és szomszédságpolitikájának is egyik legfőbb célkitűzése a biztonság, a béke, a stabilitás és a jólét mindenki számára történő biztosítása. Ebben pedig a nők valóban alapvető szerepet játszanak. Éppen ezért tartom örvendetesnek, hogy a szomszédságban zajló fejlesztéseket nyomon követő rendszeres jelentések a nemek közötti egyenlőség szempontját is magukban foglalják majd.
                  

                     Helyesnek tartom továbbá, hogy a jelentéstevő megjegyzi, hogy a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség is rögzítve van a keleti partnerség valamennyi országának alkotmányában és jogi rendszerében, bár ennek ellenére is komoly problémát jelentenek a társadalmi megkülönböztetés és a nemi sztereotípiák. Fontosnak tartom megjegyezni, hogy az Európai Unió tagállamai is küzdenek hasonló problémákkal, így a nők elleni erőszak, a nők döntéshozatali folyamatokban való alacsony részvétele, valamint a nemek közti bérszakadék terén az uniós tagállamoknak is komoly erőfeszítéseket kell tenniük a helyzet javítása érdekében.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Równość kobiet i mężczyzn została zapisana w konstytucjach i przepisach prawa wszystkich krajów Partnerstwa Wschodniego, czyli Białorusi, Ukrainy, Mołdawii, Gruzji, Azerbejdżanu i Armenii. Wszystkie te kraje ratyfikowały również najważniejsze konwencje międzynarodowe w tym obszarze. Nie ulega jednak żadnej wątpliwości, iż trudno mówić w krajach Partnerstwa o faktycznej równości kobiet i mężczyzn.
                  

                     W strukturach władzy w państwach Partnerstwa kobiety są wyraźnie nieobecne. Nawet jeśli kobietom uda się objąć polityczne i decyzyjne stanowiska wysokiego szczebla, ich zdolności i kompetencje są podważane, także publicznie. Podobnie sytuacja wygląda w przypadku udziału kobiet w gospodarce. Istniejące stereotypy płci i praktyki dyskryminacyjne uniemożliwiają kobietom pełny udział w rynku pracy i leżą u podstaw zróżnicowania wynagrodzenia ze względu na płeć, które jest nadal niezwykle wysokie.
                  

                     Kolejnym problemem jest przemoc wobec kobiet, w tym handel ludźmi w celu wykorzystywania seksualnego. Niestety, wiele przestępstw wobec kobiet nie jest zgłaszanych ze względu na panujące w społeczeństwie przyzwolenie na takie zachowania.
                  

                     W procesie wzmacniania pozycji i ochrony podstawowych praw kobiet w krajach Partnerstwa Wschodniego ważną rolę powinna odegrać Unia Europejska oraz jej państwa członkowskie. Nie chodzi jednak o wyliczanie niedociągnięć i błędów, ale o uwydatnienie przeszkód utrudniających osiągnięcie tych celów i wymianę najlepszych praktyk, których wdrażanie musi uwzględniać specyfikę każdego państwa.
                  

Claudiu Ciprian Tănăsescu (S&D),
în scris. – În general, situația femeii în Europa nu este adecvată rolului și importanței acesteia în asigurarea dezvoltării sustenabile a societății. De altfel, Institutul European pentru Egalitatea de Gen atrage atenția asupra faptului că Uniunea Europeană este abia la jumătatea drumului către o societate egalitară din perspectivă de gen. În acest context, evident că nici drepturile femeilor în statele PaE nu sunt respectate, egalitatea de gen rămânând o prioritate orizontală în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) și al Instrumentului european de vecinătate (IEV). În vederea asigurării respectării drepturilor femeilor și a îmbunătățirii situației lor sociale și economice în țările respective, trebuie să existe o stabilitate politică generală și cadrul necesar respectării drepturilor omului, în general. Astfel, se impune adoptarea de urgență a unor măsuri specifice de îmbunătățire a situației femeilor în statele din PaE, incluse în planuri de acțiune naționale, rezultate prin cooperarea cu organizațiile internaționale și cu actorii societății civile. De altfel, statele PaE trebuie să promoveze și să susțină participarea socioeconomică și politică a femeilor și rolul lor de lider, ținând cont de faptul că ele au un nivel ridicat de integrare pe piața forței de muncă, jucând un rol important în soluționarea conflictelor și consolidarea păcii.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. — Raportul se referă la situația drepturilor femeii în șase state ale Parteneriatului Estic, care sunt acoperite de Politica Europeană de Vecinătate (PEV). Cu toate că drepturile femeii și egalitatea de gen sunt menționate în Constituțiile și sistemele juridice în toate aceste țări (Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina), discriminarea socială, economică și stereotipurile de gen rămân probleme importante.
                  

                     UE trebuie să impună mai activ egalitatea de gen și integrarea dimensiunii de gen prin numeroasele instrumente utile ale politicii sale de vecinătate. Din acest motiv, susțin prin vot documentul respectiv.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je me suis prononcé en faveur de ce texte. Comme cela a été souligné dans la déclaration de Riga, l'égalité des sexes est un domaine qui pourrait tirer un grand profit d'une coopération renforcée entre l'Union et les États du partenariat oriental. La plupart des défis sont par nature communs à l'Union et à ses voisins d'Europe orientale et le présent rapport entend contribuer à donner aux droits de la femme et à l'égalité des genres un degré de priorité plus élevé dans les politiques du partenariat oriental.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The report on the rights of women in Eastern Partnership States (EaP) highlights the situation in the area of women's rights in the EaP countries and points to the necessity for improvement. Particularly, the report highlights the profound economic changes and economic uncertainty that have had a negative effect on the economic situation of women, leading to the regression of female equality in these countries. I voted in favour of the report, which calls on the EaP countries to take immediate action to increase equality between women and men in society, including the adoption of national action plans and cooperation with international organisations and civil society stakeholders. The EU has the obligation to promote and enforce gender equality norms and women's rights in its partner states, and I believe this report reinforces this objective.

Patrizia Toia (S&D),
per iscritto. – L'azione del Parlamento deve essere quella di richiamare l'attenzione sul fatto che i crimini di genere e la violenza sessuale sono classificati nello Statuto di Roma come crimini di guerra e contro l'umanità. Uno degli obiettivi delle Istituzioni europee deve essere quello di dedicare maggiori risorse alla lotta contro tutte le forme di violenza sulle donne (fisica, sessuale, psicologica, economica) e tra queste non deve mancare la modifica degli strumenti giuridici per fornire assistenza alle vittime di violenza. Si tratta di prevenire in modo efficace e, con il tempo, di eliminare la violenza contro le donne e le ragazze, comminando sanzioni adeguate per i responsabili. Il Parlamento invita, con questa relazione, a garantire la difesa effettiva delle donne anche attraverso la formazione di professionisti legali, ufficiali di polizia e altro personale che si occupa delle notifiche e delle segnalazioni di atti di violenza. Incoraggiamo, infine, i paesi del partenariato orientale a firmare e ratificare la Convenzione di Istanbul sulla prevenzione e la lotta alla violenza contro le donne nel più breve tempo possibile, dal momento che nessuno dei paesi interessati l'ha ancora ratificata.
                  

Ivica Tolić (PPE),
napisan. – Podržavam Prijedlog rezolucije o pravima žena u državama istočnog partnerstva s obzirom na članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji koji utvrđuju jednakost spolova kao jedan od temelja Europske unije.
                  

                     Istočno partnerstvo se temelji na načelima međunarodnog prava zbog čega je u temelje tog partnerstva potrebno integrirati jednakost spolova i prava žena kao vrhovnu vrednotu. Potrebno je povećati sudjelovanje žena u procesu donošenja odluka, neutralizirati rodne stereotipe koji sprječavaju ženama ulazak na tržište rada, poduzeti adekvatne pravne mjere koje će prevenirati i smanjiti nasilje nad ženama i u obitelji.
                  

                     U skladu s oružanim sukobima koji su u tijeku treba imati na umu i da su žene i djeca većinska populacija pogođena oružanim sukobima. Iz tog je razloga potrebno istaknuti ključnu ulogu žena u rješavanju sukoba, uspostavi mira i hitnim situacijama povezanima sa sukobima. U izvješću se također poziva na aktivnije sudjelovanje žena u mirovnim pregovorima i političkoj tranziciji.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Istočno partnerstvo je pokrenuto 2009. kao zajednička inicijativa Europske unije, njenih država članica te šest istočnoeuropskih država i država južnog Kavkaza – Armenije, Azerbajdžana, Bjelorusije, Gruzije, Moldavije i Ukrajine. Navedena inicijativa sastavni je dio europske politike susjedstva.
                  

                     Kao prioritetna točka strategije Europske unije u odnosu na navedenih šest država naglašena je ravnopravnost spolova za koju je istaknuto da mora biti nit vodilja svih relevantnih aktivnosti unutar sporazuma o partnerstvu.
                  

                     Ovo izvješće Odbora FEMM naglašava da, iako su ženska prava u navedenim državama institucionalno i pravno priznata, razni stereotipi i dalje prevladavaju, a to vodi sprječavanju većeg sudjelovanja žena na tržištu rada te participacije u političkom životu općenito.
                  

                     Iako svesrdno podupirem borbu za ženska prava, ne mogu se složiti s onim pozivima Europske unije koji od navedenih država traže da ratificiraju Istambulsku konvenciju, kažnjavaju one koji uvrijede ili stigmatiziraju osobe iz LGBT populacije te traže uvođenje obveznih ženskih kvota za političke kandidate jer isto smatram nedopustivim kršenjem suverenosti nacionalnih država.
                  

                     Stoga sam glasovala suzdržano.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog resolucije Evropskega parlamenta o pravicah žensk v državah vzhodnega partnerstva sem podprla.
                  

                     Stabilizacija sosednjih držav je eden od ključnih ciljev zunanje politike Evropske unije in evropske sosedske politike za zagotovitev varnosti, miru, stabilnosti in blaginje za vse in ženske imajo pomembno vlogo pri tem.
                  

                     Vzhodno partnerstvo je bilo vzpostavljeno leta 2009 na pobudo EU (v njem so države: Ukrajina, Belorusija, Azerbajdžan, Moldavija, Gruzija in Armenija). Ženske so v teh državah še vedno zapostavljene. Slabo so zastopane v političnih strukturnih oblasteh, razlika v plačilu med spoloma je še vedno velika in vse preveliko krat so žrtev nasilja ali trgovine z ljudmi.
                  

                     Namen tega poročila ni naštevati pomanjkljivosti in neuspehe pri varstvu pravic žensk, temveč opozoriti na ovire za krepitev vloge žensk ter na to, kako bi večja enakost spolov pripomogla k doseganju ciljev vzhodnega partnerstva in evropske sosedske politike. Enakost spolov je področje, na katerem bi lahko z okrepljenim sodelovanjem med EU in državami vzhodnega partnerstva dosegli velik napredek.
                  

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – Respect for women should exist not only at the level of values, but must also play an active role at the economic level in order to facilitate and improve their employment situation. Everyone should have access to studies and should respect the LGBT collective. I support this proposal so that the Commission also takes into account gender equality when it comes to agreements with Eastern Partnership countries.

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Ce rapport est une véritable insulte faite aux femmes, les réduisant au statut de victimes ne pouvant pas se prendre en main. Par ailleurs, plusieurs paragraphes relèvent d'une totale ingérence dans la politique des États visés, en voulant les obliger à mettre en place telle ou telle initiative proposée par tel ou tel député européen. Enfin, il s'agit clairement d'un rapport pro immigration et communautariste visant à donner aux migrants, aux LGBT, ou aux Roms des droits spécifiques sous prétexte qu'il appartiennent à telle ou telle communauté. J'ai voté contre ce rapport avec force.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Należy działać na rzecz równouprawnienia kobiet w państwach Partnerstwa Wschodniego i powinniśmy dyskutować o tym jak najlepiej przyczynić się do tego. Niestety sprawozdanie narzuca krajom trzecim przepisy, które mogą nie zachęcać do promocji praw kobiet wg własnych wzorców. W tej sprawie należy działać ze szczególną ostrożnością, dlatego wstrzymałem się od głosu.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Szomszédságának stabilizálása az Európai Unió külpolitikájának és az európai szomszédságpolitika egyik legfőbb célkitűzése a biztonság, a béke, a stabilitás és a jólét mindenki számára történő biztosítása érdekében. A nők ebben alapvető szerepet játszanak. Szavazatommal támogattam a javaslatot.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor, ya que el informe se centra en medidas en los Estados de la Asociación Oriental (EAP) para promover la participación de las mujeres en los procesos de toma de decisiones, la participación económica, la lucha contra la violencia contra la mujer, el papel de la mujer en la resolución pacífica de conflictos, ejemplos de buenas prácticas y el apoyo de la Unión en el contexto de la Política Europea de Vecindad. La igualdad de género se reconoce como una cuestión transversal en las prioridades estratégicas de la PEV para 2014-2020, consideramos positivo este informe ya que es necesario transversalizar e integrar temas de género también en las relaciones con los EAP.
                  

                     La EAP lanzada en 2009 está firmada por la Unión, sus Estados miembros y los EAP: Armenia, Azerbaiyán, Bielorrusia, Georgia, Moldavia y Ucrania. Con este informe, los EAP deben adoptar medidas concretas para superar las numerosas barreras a las que se enfrentan las mujeres en todos los ámbitos de la sociedad, incluidos la política, los cuidados y la educación, ya que las mujeres están ausentes de las estructuras de poder y permanecen activas predominantemente en sectores de bajos salarios debido a barreras legales y estructurales.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. — I voted in favour of the report on the rights of women in the Eastern Partnership (EaP) states because it clearly states that women still face significant barriers to equal participation in all areas of society. Eastern Partnership (EaP) states should take concrete steps to overcome the many barriers facing women in all areas of society, including politics, care and education. I urge the European Commission to act in several areas such as migration, anti-trafficking and family reunification procedures.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Teigiamai vertinu Europos Tarybos projektą, kurio tikslas – nustatyti, kas moterims Rytų partnerystės valstybėse trukdo vienodomis sąlygomis kreiptis į teismą, ir padėti šias kliūtis šalinti.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the rights of women in the Eastern Partnership States. Stabilisation of its neighbourhood is one of the key objectives of the European Union's foreign policy and of the European Neighbourhood Policy (ENP) in order to ensure the security, peace, stability and prosperity of all. Women play a crucial role towards it.
The Eastern Partnership was launched in 2009 with the Prague Declaration, as a joint initiative between the EU, its Member States and six Eastern European and South Caucasus partner countries: Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine. Because the Eastern Partnership is based on the commitment to the principles of international law, fundamental values of democracy, the rule of law and human rights, one should not forget the importance of gender equality and women rights. However, women remain remarkably absent from the political structures of power, be it in the executive or in the parliamentary branch, mainly due to discriminatory practices. I voted in favour because the report does not aim at listing the lacks and failures in protecting women's rights but rather at highlighting the barriers to women's empowerment and how greater gender equality would help reaching the EaP and ENP objectives.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Este informe de iniciativa propia llama la atención sobre la delicada situación en que se encuentran los derechos de las mujeres en la región de la Asociación Oriental debido a las incertidumbres económicas. Destaca la urgencia de tomar medidas para reconducir dicha situación, incluyendo a través de Planes de Acción nacionales adecuados, así como mediante una mayor cooperación de los países integrados en esta Asociación, las instituciones de la Unión y sus Estados miembros en áreas como la lucha contra el tráfico de seres humanos. También pone de relieve la necesidad de compartir buenas prácticas y enfatiza la de adoptar una perspectiva de igualdad de género transversal en el marco de la Política Europea de Vecindad. En apoyo a la promoción de los derechos de las mujeres a través de todos los mecanismos de que dispone la Unión, he votado a favor de este informe.
                  

Ángela Vallina (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe, que se refiere a la situación de los derechos de las mujeres en los seis países de la Asociación Oriental de la Unión, reconoce que a pesar de que los derechos de las mujeres están reconocidos formalmente por todas las constituciones de estos Estados y la igualdad de género es considerada como una prioridad estratégica en la Política Europea de Vecindad, las mujeres siguen sufriendo discriminación y elevadas tasas de violencia de género. Expresa su preocupación por su baja representación pública y hace un llamamiento a pasos concretos para superar las barreras a las que se enfrentan las mujeres a diario, como la brecha salarial y de pensiones que llega a ser hasta del 50 % en algunos sectores.
                  

                     A pesar de sus formulaciones positivas, la ponente de la derecha no va lo suficientemente lejos en lo que se refiere al reconocimiento de los derechos sexuales y reproductivos para las mujeres. Asimismo, el texto se enmarca en la Política Europea de Vecindad y sus instrumentos financieros, injerencistas en asuntos internos de terceros países y de promoción de cambio de régimen que rechazo. Por estos motivos, a pesar de sus buenas intenciones, me he abstenido en el voto final.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as it is of critical importance that EU cooperation with the Eastern Partnership states dismantles damaging gender stereotypes. Greater inclusion of women in the labour market, increased participation of women in political and public spheres, and expanding access to justice for those affected by gender-based violence will contribute to stability and increased economic prosperity in the Eastern Partnership states.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor omdat vrouwen gelijke toegang moeten hebben tot macht en dat vrouwen op alle bestuurs- en besluitvormingsniveaus vertegenwoordigd moeten zijn, teneinde leiderschap van vrouwen te bevorderen.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A Parceria Oriental foi lançada em 2009, juntamente com a declaração de Praga. É uma iniciativa conjunta entre a UE, os Estados-Membros e a Arménia, o Azerbaijão, a Bielorrússia, a Geórgia, a República da Moldávia, e baseia-se em compromissos em relação aos princípios do direito internacional e à democracia.
                  

                     Por outro lado, a Declaração de Riga considera a igualdade de género como um novo domínio de cooperação. O relatório refere que a igualdade entre homens e mulheres está consagrada nas Constituições destes países e nos seus sistemas jurídicos; todos estes países ratificaram a maioria das convenções internacionais.
                  

                     Apesar disto, verificam-se nestes países graves atropelos no que respeita aos direitos das mulheres. Os direitos das mulheres não têm fronteiras. Contudo, estes direitos não podem ser instrumentalizados para legitimar intervenções externas de ingerência nos assuntos internos de países soberanos.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Nach Ansicht der Berichterstatterin ist in den politischen Machtstrukturen der Länder der Östlichen Partnerschaft nach wie vor eine auffällige Abwesenheit von Frauen festzustellen, und zwar sowohl in der Exekutive als auch im Parlament, was hauptsächlich auf diskriminierende Praktiken zurückzuführen ist. Der Einkommensunterschied zwischen Frauen und Männern ist grundsätzlich bedeutend, auch wenn es zwischen den einzelnen Ländern der Östlichen Partnerschaft diesbezüglich große Unterschiede gibt. Die horizontale und vertikale Segregation des Arbeitsmarkts spielt in diesem Zusammenhang eine entscheidende Rolle. Insbesondere in ländlichen Gebieten sind Frauen bereit, schlecht bezahlte und behördlich nicht registrierte Beschäftigungsangebote anzunehmen, oder sie gehen selbstständigen unternehmerischen Tätigkeiten nach. Tatsächlich stellen Frauen einen großen Teil der Unternehmer und Geschäftsinhaber dar, stehen dabei jedoch, vor allem aufgrund der vorherrschenden Geschlechterstereotype und der von Männern dominierten Sektoren, denselben Hürden wie in der EU gegenüber.
                  

                     Die Gleichbehandlung der Frau in Politik, Wirtschaft und Religion ist die Basis einer aufgeklärten und humanistischen Gesellschaft und nicht verhandelbar.
                  

                     Da sich die Berichterstatterin unter Missachtung von selbstregulierenden Prozessen am Arbeitsmarkt in die wirtschaftliche und politische Souveränität von Staaten einmischt und Frauen in den Staaten der östlichen Partnerschaft generalisierend in die Rolle von Opfern (Geschlechterstereotype) drängt, habe ich mich der Stimme enthalten.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sui diritti della donna negli Stati del partenariato orientale. In particolare, questa relazione vuole mettere in evidenza gli ostacoli all'emancipazione delle donne e come una maggiore parità di genere potrebbe contribuire al raggiungimento degli obiettivi del partenariato orientale e della PEV. Vengono inoltre inseriti esempi di buone prassi, di progetti pertinenti e di successo per la promozione dei diritti delle donne e dell'uguaglianza di genere negli Stati del partenariato orientale.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report which highlights the need to increase the participation of women in decision-making. I believe proper consideration must be given to the importance of empowering women in conflict resolution and peace-building in Ukraine. Women must take the lead in any post-conflict reconciliation mechanism that is set up. Women and girls must be involved in building vibrant democratic civil societies across Eastern Partnership countries, especially women who are leaders and role models in the social, cultural and political spheres. Programmes like Erasmus+ and Creative Europe can be key cultural diplomacy tools fostering inter-cultural dialogue and civic engagement, bringing women and girls together for the benefit of their societies.

Lieve Wierinck (ALDE),
in writing. — I voted in favour of this resolution because I am a liberal woman and so this topic concerns me a lot. I agree with the fact that the situation of women's rights in the Eastern Partnership states, still needs improvements. The situation of women has been negatively affected by the strong economic and changes and uncertainties, leading to a worsening of the battle for equality in particular in that area. Two fundamental preconditions to enhance women's rights in the Eastern Partnership countries are an overall political stability and the respect for human rights. The Eastern Partnership countries should take immediate action to increase equality between women and men in society. This could be done by national action plans and cooperation with international organisations or other types of stakeholders. I would also like to stress the fact that women have often to bear the responsibility of elderly and dependent people, and that women with children usually find professional reintegration very difficult. A more equal sharing of care and domestic responsibilities between men and women may be a good precondition for women's participation in the labour market.

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat raportul din proprie inițiativă referitor la drepturile femeilor în statele care fac parte din Parteneriatul Estic. Raportoarea atrage atenția asupra faptului că femeile sunt predominant active în sectoare cu salarii mici în toate țările Parteneriatului Estic, în pofida nivelului lor superior de educație. În raport se solicită implicarea femeilor în procesul decizional și în procesul de aplicare a politicilor economice, promovarea programelor de afaceri care urmăresc integrarea și promovarea femeilor în firme și întreprinderi, precum și realizarea unor proiecte de dezvoltare locală destinate capacitării economice a femeilor. De asemenea, raportul invită statele din Parteneriatul Estic să aloce mai multe resurse pentru combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor, inclusiv să modifice instrumentele juridice și să ofere asistență pentru victimele violenței.
                  

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Východné partnerstvo chápem ako snahu Európskej únie rozšíriť a posilniť hodnotové prostredie, ktoré je Európe vlastné, tam, kde môžeme nadviazať na kultúrnu, ale aj geografickú blízkosť. Správa výboru FEMM by mohla dať štátom Východného partnerstva určitý kompas na ceste k zlepšovaniu postavenia žien. Žiaľ, tak ako v iných správach tohto výboru, aj tu sa do textu dostali požiadavky na legalizáciu potratov, ktoré idú nad rámec kompetencií Európskeho parlamentu. Zákonná regulácia umelého ukončenia tehotenstva je výlučnou kompetenciou členských štátov EÚ. A ak navyše vieme, že v tejto otázke dnes medzi nimi neexistuje zhoda, potom tento Parlament ani jeho výbory jednoducho nemajú mandát dávať v tejto veci odporúčania našim partnerom. Štáty Východného partnerstva majú s výnimkou Azerbajdžanu silné kresťanské korene a takáto správa môže mať za následok negatívny vplyv na vnímanie EÚ ako takej a v konečnom dôsledku zhoršenie vzájomných vzťahov.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Správu o právach žien v krajinách Východného partnerstva som nepodporila. Hoci všetky tieto krajiny (Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina) majú vo svojom ústavnom a zákonnom poriadku zakotvené práva žien a rovnosť žien a mužov, reálne presadenie sa žien vo verejnom a politickom živote je stále veľmi zložité. Správa vyzýva na rovný prístup k moci, účasť žien na anti-korupčných programoch, ale aj lepší prístup k mikropôžičkám. Správa však obsahuje aj niekoľko problematických oblastí, ku ktorým patrili najmä výzvy na ratifikáciu Istanbulského dohovoru zo strany všetkých týchto krajín, ako aj výzvy na zavedenie povinných kvót pre politické funkcie. Ako dlhodobý odporca týchto umelých opatrení na dosiahnutie rodovej rovnosti, ako aj odporca právnej nezlučiteľnosti a ideologizácie Istanbulského dohovoru som sa z týchto dôvodov rozhodla v záverečnom hlasovaní zdržať.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Gabriel por subscrever as propostas para melhorar a situação das mulheres nos Estados da Parceria Ocidental. É de sublinhar que os direitos das mulheres e a igualdade de género são consagrados nas Constituições e nos sistemas jurídicos dos seis países da Parceria Oriental: Arménia, Azerbaijão, Bielorrússia, Geórgia, Moldávia e Ucrânia. No entanto, e apesar disso, a discriminação social e económica e os estereótipos de género continuam a persistir e a impedir uma maior inclusão das mulheres no mercado de trabalho e nos processos de decisão política. Defendo, por conseguinte, o apelo à igualdade de acesso ao poder e à representação das mulheres a todos os níveis de governação e destaco o apelo ao intercâmbio de boas práticas entre a UE e os seus parceiros em matéria de promoção da participação política das mulheres.
                  

Željana Zovko (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće Mariye Gabriel naročito zbog same osjetljivosti ove teme. Žene su danas širom svijeta potlačene i to u mnogim stvarima. S toga je EP ove godine donio prijedlog rezolucije o pravima žena u Istočnom partnerstvu naročito uzimajući u obzir jednakost spolova kao jedno od glavnih načela na kojima se temelji Europska unija. Tu je i Konvencija o temeljnim ljudskim pravima, ali i drugi dokumenti, pravila, rezolucije, nacrti itd.
                  

                     Stabilizacija susjedstva je jedna od ključnih ciljeva vanjske politike Europske unije i Europske politike susjedstva (ENP) s glavnom zadaćom da se jamči sigurnost, mir, stabilnost i prosperitet. S tim u vezi ne smijemo zaboraviti niti ulogu žena. Žene igraju značajnu ulogu u izgradnji mira diljem svijeta i dugo su je imale. Činjenica jeste da su danas često diskriminirane, marginalizirane i potlačene.
                  

                     Budući da je Istočno Partnerstvo (EAP) jedna od dvije glavne grane ENP-a koji se temelji na principima i zakonima međunarodnog prava, temeljnim vrijednostima demokracije, temeljnim ljudskim pravima, a ne smijemo ni izostaviti važnost jednakosti spolova i prava žena.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za Poročilo o pravicah žensk v državah vzhodnega partnerstva.
                  

                     Poročilo ocenjuje položaj žensk na različnih ključnih področjih in ugotavlja, da države vzhodnega partnerstva še vedno zaostajajo pri vključevanju žensk, zlasti tistih na najrevnejših in najbolj oddaljenih območjih ter pripadnic marginaliziranih skupin k enakopravnem dostopu do centrov moči in enaki zastopanosti žensk na vseh ravneh upravljanja in odločanja. Zato podpiram projekte in programe, ki se financirajo iz evropskega instrumenta sosedstva in so namenjeni ženskim organizacijam v državah vzhodnega partnerstva ter prispevajo k ozaveščanju in reševanju težav, s katerim se srečujejo ženske v teh regijah.
                  

Presidente. – Con questo si concludono le dichiarazioni di voto.
                  
7.   Corrections to votes and voting intentions : see Minutes

(La seduta, sospesa alle 14.15, è ripresa alle 15.10)


VORSITZ: MARTIN SCHULZ


Präsident

8.   Presidents' signature of the Joint Declaration on the EU's legislative priorities for 2017

Der Präsident. – Liebe Kolleginnen und Kollegen! Ich freue mich sehr, Präsident Juncker und Premierminister Fico zur Unterzeichnung der Gemeinsamen Erklärung über die legislativen Prioritäten der EU im Jahr 2017 begrüßen zu dürfen.
               

                  Es ist das erste Mal, dass sich unsere drei Institutionen auf eine Liste von Gesetzgebungsverfahren geeinigt haben, welche im nächsten Jahr bevorzugt behandelt werden sollen. Wir wollen gemeinsam danach streben, im nächsten Jahr Fortschritte in den in der Erklärung enthaltenen Vorhaben zu verzeichnen, und wenn es irgendwie geht, im Idealfall die Projekte abzuschließen.
               

                  Eine Übereinkunft zwischen den drei Institutionen zu finden, war keine leichte Aufgabe und erforderte von allen Seiten viel Kompromissbereitschaft. Das Europäische Parlament hat hart gekämpft, um auch die Entsendung von Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmern und die Bekämpfung von Steuerbetrug, Steuerflucht und Steuerhinterziehung in die Liste dieser Prioritäten aufzunehmen. Letztendlich haben wir zumindest im Text festgehalten, dass Fortschritte in diesen Fragen zwingend erforderlich sind.
               

                  Ich möchte betonen, dass diese Fortschritte konkret sein müssen und nicht nur in feierlichen Deklarationen enden dürfen. Es geht nämlich insbesondere bei der Bekämpfung der Steuerflucht und bei der Verbesserung der Entsenderichtlinie um Fragen, die die Anliegen unserer Bürgerinnen und Bürger unmittelbar betreffen.
               

                  Erlauben Sie mir, an dieser Stelle auch einige Vorbehalte gegen diese Erklärung aufzuklären. Die Verabschiedung einer solchen Erklärung bedeutet nicht, dass wir die Vorrechte des Europäischen Parlaments in Bezug auf Gesetzgebungsverfahren aufgeben oder dass wir sie hastig oder übereilt und ohne entsprechende demokratische Kontrolle durch unser Parlament durchleiten oder durchpeitschen. Es bedeutet nicht, dass die Arbeit an den anderen, nicht in dieser Erklärung enthaltenen Projekten aufhört oder nicht weitergeführt wird. Im Gegenteil: Eine Menge Arbeit an wichtigen Rechtsvorschriften ist bereits im Gange und wird fortgesetzt werden, ebenso wie logischerweise die Kontrolle der ordnungsgemäßen Umsetzung der von uns angenommenen Gesetze.
               

                  Das Ziel dieser Interinstitutionellen Vereinbarung über die bessere Rechtsetzung ist es, legislative Verfahren transparenter und effizienter zu machen. Das Ziel der gemeinsamen Erklärung, die Teil dieser Vereinbarung ist, ist es, eine Einigung darüber zu erzielen, wo wir konkrete Ergebnisse liefern müssen und was wir realistisch in der vor uns liegenden Zeit auch abliefern können. Das ist es nämlich, was die Bürgerinnen und Bürger erwarten: eine Union, die konkrete Ergebnisse liefert und sich bemüht, das Leben der Bürgerinnen und Bürger da, wo es irgendwie geht, besser zu machen. Deshalb unterzeichnen die drei Präsidenten der Institutionen – Herr Kollege Fico, Herr Kollege Juncker und ich selbst – diese gemeinsame Erklärung.
               

                  Meine Damen und Herren! Wir entscheiden uns für eine Agenda, die von allen drei Institutionen, wenn sie heute hier unterschrieben ist, auch tatsächlich prioritär zu behandeln ist. Damit machen wir einen Riesenschritt nach vorne. Ich will hier noch einmal festhalten, dass das auch durch den Rat zum ersten Mal akzeptiert worden ist. Unsere Aufgabe besteht nun darin, diese Erklärung Wirklichkeit werden zu lassen. Wir setzen als Parlament dabei auf die im Vertrag vorgesehene loyale Zusammenarbeit der drei Institutionen – Kommission, Rat und Parlament. Und wir setzen auf die konstruktive Kooperation der Präsidentschaften von Malta und Estland, die hoffentlich in gleich konstruktiver Weise mit uns zusammenarbeiten werden, wie die slowakische Präsidentschaft das während der letzten sechs Monate getan hat.
               

                  Was mich in besonderer Weise freut, ist die große Anwesenheit vor allen Dingen von den Kolleginnen und Kollegen, die über Monate hinweg diskutiert haben, wie wichtig diese gemeinsame Erklärung sei. All diesen Kolleginnen und Kollegen wünsche ich, wo auch immer sie sich zurzeit befinden, alles Gute.
               

Robert Fico,
Council. – Ja som veľmi rád, že som tu pri takej významnej udalosti, pretože je to do určitej miery historický moment, pretože práve počas nášho slovenského predsedníctva v Rade Európy podpisujeme prvú dohodu troch inštitúcii Únie – Parlamentu, Rady Európskej únie a Komisie – o spoločných hlavných legislatívnych prioritách Únie na nasledujúci rok.
               

                  Prepáčte osobnú poznámku, ja nepotrebujem poslancov Európskeho parlamentu k tomu, ale zdá sa mi, že toto je tak vážna vec, že tu mali sedieť. Minimálne pri podpise takejto dohody. Opakujem, ja ich prítomnosť samozrejme nepotrebujem.
               

                  Spoločné vyhlásenie o legislatívnych prioritách na rok 2017 považujem za dôležitý nástroj pre zvýšenie efektivity a transparentnosti vnútorných procesov v Únii, obzvlášť v takej dôležitej sfére, akou je legislatíva. V súčasnej dobe plnej euroskepticizmu a kritiky je navyše nevyhnutné i mimoriadne dôležité, aby inštitúcie pracovali spoločne, konštruktívne a komplementárne.
               

                  Za najväčší prínos tohto spoločného vyhlásenia považujem jeho orientáciu na občanov Európskej únie. Iniciatívy stanovené ako kľúčové, napríklad zamestnanosť, sociálne otázky či bezpečnosť sa ich priamo dotýkajú. Našou ďalšou úlohou bude priniesť v týchto témach hmatateľné výsledky a jasne ich aj prezentovať. To ľudia očakávajú, to potrebujú. Samozrejme, základným predpokladom úspechu je dôsledné napĺňanie stanovených priorít. Verím, že pravidelné vyhodnocovanie napĺňania nášho spoločného vyhlásenia k tomu do veľkej miery prispeje. Pretože už bolo stanovených nespočetné množstvo cieľov a podpísaných veľa dokumentov, ktoré často zostali len na papieri. Pravidelným monitoringom pokroku v rámci jednotlivých stanovených iniciatív na najvyššej úrovni, priamo predsedami troch inštitúcií zabezpečíme, že sa spoločné vyhlásenie nestane len ďalším takýmto deklaratórnym dokumentom. A verím, že už v marci budete môcť spolu s mojím maltským kolegom ako predsedom Rady prezentovať prvé konkrétne výsledky našej spoločnej práce.
               

                  Dámy a páni, vyhlásenie, ktoré dnes podpisujeme, je dôkazom toho, že máme záujem o iný prístup k riešeniu problémov v rámci Únie. Počas slovenského predsedníctva v Rade Európskej únie sme úlohám vyplývajúcim z tejto funkcie pristupovali zodpovedne, s rešpektom a vyvinuli sme maximálne úsilie na preklenutie kritického obdobia, v ktorom sa Európska únia nachádza. Verím, že aj bratislavský proces významnou mierou prispel k naštartovaniu a uplatňovaniu nových postupov, ktoré Európska únia v súčasnosti potrebuje.
               

                  Touto cestou chcem poďakovať za podporu ostatným členským štátom, ako aj ďalším inštitúciám EÚ a chcem zaželať nám všetkým veľa odhodlania, vytrvalosti a pocitu spolupatričnosti v našej spoločnej práci.
               

Jean-Claude Juncker,
Präsident der Europäischen Kommission. – Werter Herr Präsident, lieber Robert! Dies ist ein wichtiger Moment. Deshalb verstehe ich auch, dass das Fassungsvermögen des Plenums kaum ausreicht, um alle hier willkommen zu heißen, die ein erstes und prioritäres Interesse an diesem Abkommen haben. Ich bin froh, dass dieses Abkommen zustande gekommen ist. Das erste Mal, dass die drei Präsidenten der drei Institutionen sich zusammengerauft haben, um unsere gemeinsamen Leitlinien für das ins Haus stehende nächste parlamentarische Jahr festzulegen. Dies ist ein guter Moment für das Europäische Parlament.
               

Der Präsident. – Vielen Dank, Herr Juncker. Ich bitte die beiden Kollegen, mit mir gemeinsam dieses Dokument jetzt zu unterschreiben.
               

(Die drei Präsidenten unterzeichnen die Gemeinsame Erklärung.)

9.   Approval of the minutes of the previous sitting : see Minutes
10.   Action taken on Parliament's positions and resolutions: see Minutes
11.   Review of the Slovak Council Presidency (debate)

Der Präsident. – Als nächster Punkt der Tagesordnung folgt die Aussprache über die Erklärungen des Rates und der Kommission zur Bilanz des slowakischen Ratsvorsitzes (2016/2790(RSP)).
               

                  Ich möchte darauf hinweisen, dass die Konferenz der Präsidenten beschlossen hat, dass es für diesen Tagesordnungspunkt kein Catch-the-eye-Verfahren gibt und keine blauen Karten akzeptiert werden.
               

Robert Fico,
úradujúci predseda Rady. – Už v júli som na tejto pôde hovoril o tom, že Európania dnes považujú výdobytky európskej integrácie ako mier, cestovanie bez pasov, možnosť platiť jednou menou či zvoliť si krajinu, v ktorej chcú žiť a pracovať, za úplnú samozrejmosť. Čo je ale horšie, že mnohí v Európe veria, že táto úplná samozrejmosť by existovala aj bez Európskej únie. A dokonca, že bez Európskej únie by nám mohlo byť podstatne lepšie.
               

                  Povedzme si pravdu, dámy a páni, Európska únia je v najťažšej kríze od svojho vzniku. Nie je to však kríza z vonkajšieho ohrozenia, je to kríza zvnútra, vyjadrená predovšetkým nedôverou ľudí a stratou autority európskych elít. Diskusia o budúcnosti Únie sa počas tohto roka zásadne otočila. Opýtajte sa Európana, či vie, ktorá krajina by mala najbližšie vstúpiť do Európskej únie. Odpovie vám, že nevie, ale že vie veľmi dobre, ktorá krajina by mala z európskeho zväzku vystúpiť. Nikde na svete, dámy a páni, neexistuje zoskupenie krajín čo i len trochu podobné Európskej únii. My sme sa všetci vybrali tou najťažšou cestou. Na jednej strane rešpektujeme množstvo národných špecifík. Držíme si svoje vlastné národné identity, no súčasne sme množstvo zásadných právomocí odovzdali do spoločného spravovania.
               

                  Dnes pred nami stojí povinnosť vrátiť sa ku koreňu. Povedať si, ktorých právomocí a prečo sa národné štáty zriekli v prospech celku a či dnes nerobíme chybu práve v tom, že sme sa od týchto koreňov odklonili a prikladáme pozornosť témam, ktoré sú podružné, nepodstatné a namiesto spájania spoločným záujmom Európu rozdeľujú. S unikátnym projektom, dámy a páni, ktorý nikde na svete neexistuje, dnes trestuhodne hazardujeme. Aby sme tento hazard zastavili, povedzme si, v čom sú naše korene. Sú v ekonomickej spolupráci, sú v spoločnej bezpečnosti, sú v udržaní mieru. Nevnucujme, prosím, ľuďom iné ako tieto zásadné témy, pretože ak sa s nimi nestotožnia a ak im neuveria, otočia sa k Únii nadobro chrbtom.
               

                  Slovenská republika preberala v júli tohto roku predsedníctvo s ambíciou reagovať na danú situáciu. Prvým jasným krokom vpred bol bratislavský summit, pretože naštartoval dlho odkladanú, absolútne nevyhnutnú diskusiu o tom, ako urobiť Úniu lepšiu, bezpečnejšiu a efektívnejšiu. Čo sa vlastne v Únii stalo a čo sa v nej deje dnes? Čo od Únie očakávame? Ako vidíme jej budúcnosť? V čom sme zlyhali a prečo? A diskusiou o týchto otázkach sme 16. septembra odštartovali tzv. bratislavský proces, ktorý by mal vyvrcholiť budúci rok v marci pri príležitosti 60. výročia podpísania Rímskych zmlúv.
               

                  Súčasťou pravdy je však aj to, dámy a páni, že Úniu ohrozujeme sami a často ju ohrozujeme vnútropolitickými agendami členských štátov. Napríklad tak, že sa konajú referendá, ktoré sú motivované vnútropoliticky, ale je zrejmé, že ich výsledky majú celoeurópsky dosah a odrazu sa stávajú niečím, čo by som mohol pomenovať ako problém pre nás pre všetkých. Ak tento trend bude pokračovať, Únia bude zamestnaná vnútornou politikou v členských štátoch, budeme nútení hľadať krkolomné riešenia, robiť kompromisy s našimi vlastnými princípmi, a to všetko na úkor dôveryhodnosti EÚ. Ak by to malo takto pokračovať ďalej, som presvedčený, že nám bude chýbať politická energia a s ňou aj odhodlanie riešiť zásadné problémy, ktorým čelí Únia ako celok. Chcem vyzvať aj tu na pôde Európskeho parlamentu európskych lídrov, aby prestali riešiť svoju domácu agendu na úkor Európskej únie.
               

                  Všetci dobre vieme, ale nechceme si to priznať, že referendum vo Veľkej Británii bola čistá vnútropolitická agenda, ktorú politici nezvládli. Všetci vieme, že referendum v Taliansku bola čistá vnútropolitická agenda, ktorá nebola zvládnutá. Ale dôsledky takýchto rozhodnutí, napr. v prípadnom referende o tom, či Taliansko má alebo nemá zotrvať v eurozóne, by boli pre Európsku úniu a myšlienky absolútne katastrofické. Ešte raz teda vyzývam európskych lídrov, aby prestali riešiť svoju domácu agendu na úkor nás všetkých tu v Európe.
               

                  Aktuálne krízy v Únii by sme mali považovať za dobrý impulz spraviť opatrenia vedúce k transparentnejšej Únii. Súčasná kríza dôvery našich občanov zase predstavuje vhodnú príležitosť vytvoriť zrozumiteľnejší a úprimnejší komunikačný most medzi politickými elitami a európskou verejnosťou. Je alarmujúce, že podľa posledných prieskumov až 57 % mladých Európanov má pocit, že sú v dôsledku krízy vo svojej krajine marginalizovaní a vylúčení z ekonomického a sociálneho života.
               

                  My – politickí lídri – sme tu na to, aby sme dali našim ľuďom nielen nádej, ale istotu, že krízu vieme riešiť. Že napriek nepredvídateľnosti vonkajšieho prostredia máme kontrolu nad naším smerovaním. Pritom musíme stavať na silných stránkach nášho spoločenstva. Európska únia ako pokojný prístav, kde mier, demokracia, právny štát, ľudské práva, ľudská dôstojnosť, sloboda a solidarita sú základné a nadčasové piliere nášho súžitia. Ale aj Európska únia ako moderné centrum digitálneho pokroku a inovácií. Európska únia ako uvedomelý hnací motor v boji proti klimatickým zmenám. Európska únia ako najväčší poskytovateľ rozvojovej pomoci na svete.
               

                  Európska únia je silná a akcieschopná, len ak je jednotná. K tomuto záveru dospel aj bratislavský summit. Európska dvadsaťsedmička je odhodlaná spoločne prekonať a prekonávať súčasné aj budúce výzvy. Proces reflexie, nech bol akokoľvek potrebný, však sám osebe nepostačuje.
               

                  Bez činu zostáva aj tá najkrajšia myšlienka bezcenná. Preto bratislavský summit nebol len o reflexii, ale o konkrétnych krokoch smerujúcich k tomu, aby Európska únia bola jednak zrozumiteľnejšia, a jednak poskytla svojim občanom bezpečný životný priestor. A keď hovorím o bezpečnosti, nemám na mysli len vonkajšiu a vnútornú bezpečnosť, boj proti terorizmu, ale aj ekonomickú a sociálnu bezpečnosť, istotu zamestnania, príjmu či klimatickú a enviromentálnu bezpečnosť. Toto všetko sú oblasti, ktoré trápia občanov Únie najviac. Nie hra so slovíčkami, ktoré chceme zmeniť v zmluvách o Európskej únii. Nie nekonečná diskusia o tom, či chceme viac alebo menej Európy.
               

                  Občan Európskej únie chce hospodársky silnú Európsku úniu. Úniu založenú na investíciách, ktoré prispejú k hospodárskemu rastu a tvorbe nových pracovných miest. Keď som tu pred vami stál v júli, hovoril som, že ak takú Úniu chceme mať, musíme lepšie využívať dostupné finančné nástroje. Naša ambícia sa stala skutočnosťou. Dnes tu máme vďaka skvelej spolupráci Rady a Európskeho parlamentu rozpočet Európskej únie na rok 2017, ktorý je pružný, vyvážený a predovšetkým odráža naše súčasné priority. To je veľmi dobrá správa. Veď vďaka prijatému rozpočtu v budúcom roku navýšime napríklad zdroje na podporu hospodárskeho rastu a zamestnanosti o 12 %. Budeme tiež lepšie vybavení na zvládanie migrácie a jej príčin, ako aj na zvýšenie bezpečnosti a ochrany hraníc Európskej únie.
               

                  Občania tiež volajú po nových investičných príležitostiach v Únii. Preto ma veľmi teší, že predĺženie trvania a finančnej kapacity Európskeho fondu pre strategické investície sa posunulo bližšie k realite. Cez podporu využívania verejných financií tým dáme potrebný impulz súkromným investíciám, ktoré môžu priniesť nové pracovné príležitosti.
               

                  Občan Európskej únie chce mať tiež totiž prácu, aby sa mohol bez obáv postarať o seba a svojich blízkych. Už dnes jednotný trh vytvára mnoho nových pracovných miest a uľahčuje nám každodenný život. Dobudovaním jednotného digitálneho trhu môžeme otvoriť veľké množstvo ďalších príležitostí. Preto som veľmi rád, že sa nám podarilo v tejto agende dosiahnuť výrazný pokrok. Napríklad neodôvodnené geografické blokovanie sa snáď čoskoro stane minulosťou. Pomôžeme tak spotrebiteľom, ako aj predajcom. Diskriminácia na základe štátnej príslušnosti, bydliska či sídla nemá v Únii svoje miesto. Slobodný pohyb občanov Európskej únie sa v dnešnom svete musí vzťahovať aj na digitálny priestor. A platí to aj pri odstraňovaní roamingových poplatkov.
               

                  Okrem toho, na to, aby sme využili plný potenciál jednotného trhu, potrebujeme cenovo dostupné, stabilné a udržateľné dodávky čistej energie. K tomuto cieľu nás môže posunúť energetická únia. Ešte aj počas posledných dní nášho predsedníctva spoločne pracujeme na tom, aby sme Úniu posunuli ďalej aj v tejto oblasti. Neoddeliteľnou súčasťou energetickej únie je aj ambiciózna a efektívna klimatická politika. Ratifikáciou Parížskej dohody potvrdila Európska únia svetové líderstvo v boji proti klimatickým zmenám. Vyslali sme tiež dôležitý odkaz navonok, že pokiaľ ide o globálne výzvy, sme schopní prevziať zodpovednosť a úzko spolupracovať.
               

                  Jednou z takýchto výziev je samozrejme aj migrácia. Dnes už vieme, že migračná kríza nie je ani sezónnou, ani regionálnou záležitosťou, ale globálnym problémom. A hoci sa naše názory na jej riešenie niekedy líšia, občan Európskej únie chce vedieť, že sme schopní ponúknuť konštruktívny spoločný postup. Som rád, že v poslednom období sme ukázali, že ak chceme, aj tu vieme dosiahnuť zhodu a posunúť túto agendu vpred.
               

                  Jasným dôkazom je Európska pohraničná a pobrežná stráž, ktorá vďaka rýchlej a efektívnej spolupráci Európskeho parlamentu a Rady začala 6. októbra svoju činnosť.
               

                  S migráciou úzko súvisí aj otázka zodpovednosti a solidarity. Viem, že tieto pojmy vyvolali v uplynulých mesiacoch rôznorodé emócie. Verím však, že sa všetci zhodneme na tom, že každý členský štát musí bez zaváhania podať v prípade nutnosti pomocnú ruku. Zároveň som ale presvedčený, že by sme mali zohľadniť reálne možnosti, kapacity a schopnosti jednotlivých členských štátov. A som rád, že sme v posledných mesiacoch minimálne ukázali, že o tejto ťažkej téme vieme otvorene hovoriť. Tak je to aj v prípade návrhu slovenského predsedníctva týkajúceho sa tzv. efektívnej solidarity. Dúfam, že tento koncept bude jedným z prvkov mozaiky pri reforme spoločného európskeho azylového systému.
               

                  Máme však aj ďalšie výzvy. Okrem ochrany vonkajších hraníc musíme zabezpečiť funkčnosť Schengenu, úzko spolupracovať s tretími krajinami, najmä s krajinami tranzitu a krajinami pôvodu migrantov a odstraňovať príčiny migrácie. A k tomu by mal pomôcť aj pokrok, ktorý sa týka vytvorenia Európskeho fondu pre trvalo udržateľný rozvoj. Jeho cieľom je riešiť najmä prvotné príčiny migrácie vytváraním pracovných príležitostí, podporou investícií a uľahčením trvalo udržateľného rozvoja v partnerských krajinách.
               

                  Dámy a páni, občan Európskej únie chce cítiť stabilitu. V súčasnom neistom svete by Únia mala v očiach občana symbolizovať základný oporný bod. Na to, aby skutočne bola stabilným, bezpečným a prosperujúcim miestom pre život, potrebujeme mať dobré vzťahy so susedmi, ako aj so vzdialenými spojencami. A musíme byť podstatne suverénnejší, pokiaľ ide o niektoré témy zahraničnej politiky. Postavím otázku, ktorá sa môže stať realitou, ak napríklad americká adeministratíva zmení názor na sankcie voči Ruskej federácii, ako budeme kopírovať tento postoj. Tam sa ukáže, či sme alebo nie sme skutočne v týchto názoroch suverénni. Rovnako máme veľký problém, ak dôjde k tomu, čo americká administratíva naznačuje, a to je veľmi nízka prítomnosť, angažovanosť sa v európskom priestore.
               

                  Zároveň verím, že budeme úspešne pokračovať v konkrétnej implementácii Varšavskej deklarácie lídrov EÚ a NATO o posilnení vzájomnej strategickej spolupráce obidvoch organizácií.
               

                  K lepšej odolnosti Únie vedie, okrem iného, aj efektívna politika rozširovania. Práve tá má kľúčový význam pre podporu transformácie a upevnenie stability v juhovýchodnej Európe. S týmto cieľom boli otvorené nové kapitoly v prístupovom procese s Čiernou Horou a so Srbskom a pozitívny vývoj nastal aj pri prihláške Bosny a Hercegoviny za člena Únie. Naším záujmom musí byť, aby vo všetkých kandidátskych krajinách naďalej prebiehali také politické a hospodárske reformy, ktoré ich budú približovať k Únii a upevňovať princíp právneho štátu.
               

                  Kľúčový význam pre vnútornú a vonkajšiu stabilitu Únie má tiež voľný, spravodlivý a vyvážený obchod založený na reciprocite a vzájomných prínosoch. Prijatie dohody o voľnom obchode s Kanadou je toho výborným príkladom. Táto moderná a ambiciózna dohoda nielen posilní ekonomické postavenie Únie, ale aj otvorí nové obchodné príležitosti pre našich občanov.
               

                  Dámy a páni, jedinou odpoveďou na súčasnú vlnu euroskepticizmu je priblíženie zmyslu, podstaty a reálnych výdobytkov projektu európskej integrácie prostredníctvom konkrétnych výsledkov. Inak otvoríme priestor pre rôzne interpretácie a špekulácie dávajúce za pravdu protieurópskym politikom.
               

                  V tejto súvislosti nás od budúcej jari pravdepodobne čaká ďalšia veľká výzva – zaistiť, aby proces odchodu Spojeného kráľovstva z Európskej únie bol transparentný s plným zapojením členských štátov, a dodám, hoci tieto slová už nejedenkrát vyvolali kritiku, že rokovania musia viesť k záverom, že sa oplatí zostať členským štátom Európskej únie. Ak sa ukáže pri rokovaniach, že sa neoplatí byť členským štátom Európskej únie, hrozí, že negatívna nálada v Európe bude rásť. A tomu sa musíme vyhnúť, pretože môžme dať neuveriteľne nebezpečný príklad krajinám, kde možno je euroskepticizmus veľmi silný.
               

                  Aj preto slovenské predsedníctvo vyvinulo maximálne úsilie, aby svojou prácou a výsledkami vyslalo pozitívny impulz európskej verejnosti. Preto sme sa zo všetkých síl snažili prinášať hmatateľné výsledky, ktoré majú dosah na bežný život každého z nás. Cieľom našej snahy bolo nielen zabrániť ďalšej fragmentácii v Únii, ale aj uistiť našich občanov, že Európska únia je projekt, ktorý má budúcnosť.
               

                  Chcem vás ubezpečiť, že zodpovednosť, akú sme pociťovali na začiatku nášho predsedníctva, že táto istá zodpovednosť zostala nezmenená.
               

                  Nastupujúcemu maltskému predsedníctvu želám veľa šťastia a odhodlania naplniť vlastné priority. Verím, že nastupujúce predsedníctvo nás posunie výrazne dopredu v dosahovaní našich spoločných cieľov a súčasne chcem poďakovať aj Holandsku za vynikajúcu spoluprácu v rámci tria.
               

Jean-Claude Juncker,
Président de la Commission européenne. – Monsieur le Président, Monsieur le Premier ministre, Mesdames et Messieurs les députés, je voudrais remercier très chaleureusement nos amis slovaques pour une première présidence réussie. Je voudrais plus particulièrement féliciter le Premier ministre, Robert – enfin, je te tutoie parce que nous sommes seuls – et Ivan, qui ont été les chevilles ouvrières de cette présidence.
               

                  Parmi les grandes performances de la présidence slovaque figure la mise en place du corps européen de garde-frontières et de garde-côtes. Parmi les grandes performances de cette présidence figure le fait que nous avons pu nous mettre d'accord sur la directive européenne sur le terrorisme et sur le contrôle systématique des frontières extérieures. Figurera parmi les grandes réussites de sa présidence la directive en voie de finition sur les armes à feu, dont le niveau d'ambition reste évidemment en-deçà des propositions plus ambitieuses de la Commission, mais c'est un progrès très réel et je sais avec quelle énergie la présidence y a travaillé, tout comme elle a fait de son mieux pour veiller à ce que nous puissions nous mettre d'accord sur les instruments de défense commerciale. C'est une grande réussite de la présidence.
               

                  Pour le reste, Monsieur le Président, j'aurais voulu débattre, mais comme ceux avec lesquels on pourrait débattre sont absents – mais je voudrais remercier les membres du Parlement qui sont présents –, je ferai distribuer mon discours écrit.
               

Der Präsident. – Wie Sie wünschen, Herr Präsident der Kommission.
               

Françoise Grossetête,
au nom du groupe PPE. – Monsieur le Président, Monsieur le Président du Conseil, Monsieur le Président de la Commission européenne, il est vrai que la Slovaquie a pris la présidence tournante du Conseil à un moment qui était particulièrement difficile, mais la présidence slovaque n'a pas faibli, et elle a pu faire avancer des dossiers qui concernent nos concitoyens et en cela, au nom de mon groupe, je tiens à vous féliciter.
               

                  Malgré la réticence de certains États membres, un budget solide a pu être voté, avec plus de 157 milliards d'euros d'engagements, un budget qui à nos yeux est toujours trop minimaliste, mais dont l'essentiel a été préservé, et sur lequel nous avons pu apporter des améliorations. Plan Juncker prolongé, budget pour la sécurisation des frontières renforcé, garantie pour la jeunesse augmentée, lutte contre l'évasion fiscale entreprise, détachement des travailleurs en cours, modernisation des instruments de défense commerciale: voilà un certain nombre d'avancées importantes.
               

                  Il n'y a pas de croissance sans industrie, et l'industrie a été aussi au cœur de votre présidence. Elle doit continuer à l'être, car elle est le socle de notre économie actuelle et à venir, et nous avons besoin d'une politique industrielle ambitieuse pour sauvegarder nos emplois et inciter à l'innovation dans les nouvelles technologies. À cet égard, la réforme du marché du carbone avance, elle permettra de développer des technologies bas carbone pour réduire les effets du changement climatique. La stratégie spatiale européenne est lancée, c'est un secteur plein de possibilités extraordinaires en termes d'applications et de services. La défense aussi, où les lignes bougent pour mieux coopérer à l'échelle européenne et faire participer chaque État membre à l'effort de défense. Le secteur ferroviaire, enfin: nous avons voté un certain nombre de dispositions dans ce cadre pour améliorer le transport des passagers, mais cela signifie aussi faire bénéficier nos équipementiers européens de nombreuses avancées dans ce domaine. Des avancées aussi sur le numérique – vous l'avez très bien dit –, avec des engagements clairs sur la fin des frais d'itinérance, tout en préservant les investissements. La qualité des réseaux et l'accès à l'internet demeurent des préoccupations majeures pour tous les Européens.
               

                  En ce qui concerne l'énergie, la sécurité de l'approvisionnement en gaz a été et sera un sujet central de nos discussions. Il faut améliorer, à ce titre-là, la coopération régionale et l'échange d'informations, c'est cela la solidarité européenne.
               

                  Je me réjouis également que la Slovaquie ait permis de poursuivre et de renforcer des travaux entrepris par la présidence néerlandaise sur l'accès aux médicaments innovants pour les patients. J'ai été heureuse de voir la lutte contre Alzheimer et contre la résistance aux antibiotiques figurer en haut de votre agenda. La présidence slovaque a notamment permis de réitérer le rôle central du vaccin en tant qu'outil de prévention, particulièrement utile pour prévenir les abus d'antibiotiques et les dangers que cela génère.
               

                  J'ai seulement un petit regret, mais seulement un petit regret personnel: aucun accord n'a encore été trouvé sur le nouveau règlement sur les médicaments vétérinaires, c'est dommage, car l'antibiorésistance est tout de même une de nos priorités.
               

                  J'ai retenu votre appel, votre appel à plus d'esprit communautaire, votre appel à lutter contre les égoïsmes nationaux. J'espère qu'il sera entendu, en tout cas merci pour toutes les mesures concrètes que vous avez pu mettre en place et qui – je l'espère – seront entendues et comprises par nos concitoyens, afin de lutter contre la démagogie de certains qui veulent démontrer que l'Union européenne n'avance pas.
               

                  En tout cas merci, les résultats sont palpables et ce que je souhaite, c'est que nous puissions communiquer sur ce que vous avez réussi.
               

Vladimír Maňka,
za skupinu S&D. – Vy najlepšie viete, pán premiér, koľko úsilia posledné dve vlády pod Vaším vedením venovali príprave predsedníctva. S akým veľkým napätím sme sledovali referendum vo Veľkej Británii. Jeho výsledky ovplyvnili fungovanie celej EÚ, ale ovplyvnili aj program slovenského predsedníctva.
               

                  Dnes už môžeme bilancovať. Poslanci a poslankyne z rôznych politických skupín, výborov a rôznych krajín zhodnotili, že výsledky slovenského predsedníctva sú veľmi pozitívne. Aj dnes to zaznelo. Pán premiér, odovzdajte, prosím, naše poďakovanie celému tímu vedenému Ivanom Korčekom, ktorý tu stále sedel a jeho tvár si už každý pamätá. Samozrejme, aj pánom ministrom, štátnym tajomníkom a odborným tímom.
               

                  Musím vyzdvihnúť aj politickú vyspelosť, korektnosť a spoločnú snahu viac ako 90 % slovenských zástupcov v Európskom parlamente. Ďakujem, milí kolegovia, že aj Vám záležalo, aby slovenské predsedníctvo bolo úspešné – takto ste sa aj správali.
               

                  Na bratislavskom samite v septembri všetci premiéri či prezidenti, vyslali jasné posolstvo: že Európska únia je pre každého z nich jediná alternatíva. Toto posolstvo má obrovskú silu. Podarilo sa prijať tzv. bratislavskú cestovnú mapu, ktorej cieľom je priniesť Európu bližšie k občanom.
               

                  Veľkým úspechom je rýchla ratifikácia Parížskej dohody o klimatických zmenách. Vzhľadom na nástup novej administratívy v USA sme všetci veľmi radi, že Parížska dohoda je už medzinárodne platným dokumentom.
               

                  Zvládli sme aj ratifikáciu obchodnej dohody EÚ s Kanadou (CETA). Táto dohoda bude slúžiť ako vzor pre mnohé ďalšie dohody.
               

                  V rekordne krátkom čase sa podarilo dohodnúť rozpočet EÚ na budúci rok. Dohodu sme našli presne na výročie nežnej revolúcie na Slovensku – 17. novembra o 4:30 ráno. Tento deň je zároveň aj medzinárodným dňom študentstva. Preto je symbolické, že sa nám práve v tento deň podarilo do rozpočtu EÚ presadiť 500 miliónov eur pre podporu zamestnanosti mladých ľudí.
               

                  Za tento projekt bojovali európski socialisti a demokrati od začiatku. Za tri roky sme pomocou tejto iniciatívy znížili počet nezamestnaných mladých ľudí v EÚ o 1,6 milióna. Na Slovensku sme pomocou tohto projektu znížili nezamestnanosť mladých takmer o polovicu.
               

                  Boj proti daňovým únikom a podvodom, migračná kríza, pomoc tretím krajinám, aby z nich ľudia nemuseli utekať, boj proti terorizmu, nový projekt pohraničnej a pobrežnej stráže, silná sociálna agenda, bezpečné a lacné energie, digitálna Európa, veľkoobchodné ceny pri roamingových službách, pomoc poľnohospodárom, zamestnanosť a rast v Európe… to je len časť agendy, ktorú sme spoločnými silami počas slovenského predsedníctva posunuli významne dopredu.
               

                  Vážené kolegyne a kolegovia, slovenské predsedníctvo končí. Štafetu preberá Malta. My pokračujeme na našej spoločnej ceste. Cieľ zostáva rovnaký: aby ľudia v Európe žili lepšie a bezpečnejšie.
               

Branislav Škripek,
za skupinu ECR. – Aj ja chcem vyjadriť, a dovolím si vyjadriť, pochvalu za dobrú organizáciu predsedníctva Slovenskej republiky v Rade Európskej únie. Ukázalo sa, že Slovensko túto úlohu a zodpovednosť zvládlo so cťou, a to najmä vďaka práci viacerých mladých diplomatov, z ktorých mnohí sa vrátili zo zahraničia a pomáhali zviditeľniť našu krajinu. Stáli za organizáciou jednotlivých podujatí a konferencií v rámci slovenského predsedníctva. Myslím, že naša vďaka patrí hlavne im, mali by sme im ju vedieť adekvátne vyjadriť, dúfam, že sa tak správne udeje.
               

                  Vážený pán premiér Fico, súhlasím s Vami, že politická korektnosť, ako ste sa vyjadrili, je škodlivá a bráni nám pomenovať veci také, aké naozaj sú. Jednou z dôležitých otázok, ktoré musíme jasne pomenovať, je otázka Turecka vo vzťahu k Európskej únii. Nás viacerých táto otázka trápi. Od júlového pokusu o prevrat v Turecku došlo k viacerým krokom, ktoré musia byť pre Európsku úniu jednoznačne neprijateľné. Musíme to vedieť vyjadriť. Nemali by sme sa báť jasnejšie pomenovať, že sloboda médií je jednou zo základných demokratických hodnôt nášho Spoločenstva a verbálne či fyzické útoky na novinárov, či zatváranie celých redakcií, zatýkanie ľudí v Turecku je s tým jednoznačne v rozpore. Podobne je to s neprehliadnuteľným prenasledovaním kurdskej menšiny, čo sa v Turecku deje. Podobne avizované zavedenie trestu smrti prezidentom Erdoganom je potrebné jasne odsúdiť. Mrzí ma, že viacerým lídrom Únie, aj nám, v našom predsedníctve, chýba odvaha to urobiť. Obavy z konca dohody medzi Európskou úniou a Tureckom v súvislosti s migračnou krízou či ekonomické a hospodárske benefity však nemôžu byť meradlom toho deklarovaného odmietnutia politickej korektnosti. A to platí pre vzťahy so všetkými krajinami, ktoré masívne porušujú základné ľudské práva.
               

                  Som rád, že v Európskom parlamente sme spoločne s kolegami vyjadrili náš postoj k prístupovým rokovaniam s Tureckom a vyzvali sme Európsku komisiu, aby ich za terajšej situácie v krajine zmrazila. Nesmieme sa nechať vydierať Tureckom ani pánom prezidentom Erdoganom. Som presvedčený, že k zastaveniu migračných tokov do Európy viedlo predovšetkým uzatvorenie tzv. Balkánskej cesty a dohoda s Tureckom už iba znížila i tak nízky počet migrantov, ktorí chceli ísť do Európy. Odhoďme preto tento strach, vyjadrime aj Turecku jasné nie.
               

Pavel Telička,
on behalf of the ALDE Group. – Mr President, first of all I would also like to thank the Prime Minister for all the efforts that the Slovak Presidency has made in order not just to make it a success, but to address the issues that are still pending.
If I may just point out two issues that I remember from your statement, one is that the domestic political agenda should not prevail over EU-related and common EU interests and affairs. I think that this is very important, but I must say that it still prevails and we see it on a daily or weekly basis. We see it in the Council and we see it in the Council groups: issues are addressed and suddenly an issue of so-called national interest always prevails, whether it is a question of addressing the opening up of the markets in railways, whether it is digital or whatever it is. In this respect, I think that we need to return to the roots, which in fact show the ability to address the issues and find a common basis.
The second issue is that you spoke about the EU being subtle. If I may just add, I think that we would like to see an EU that is a strong player and that we still need to contribute to this in a major way. You also referred to the American presidential elections. There is perhaps a bit of uncertainty. We don't yet know what the policies will be. We have heard a lot of statements that create concern – I would wait for the policies – and, at the same time, threats are expressed from time to time by Russia. These two issues are an invitation to the European Union to be that strong player and to be able to address the issues that are not dependent on the Americans nor on the Russians. We are focusing on the trade agenda. Of course we know what happened with TPP – we do not yet know what will happen with TTIP – but we do not have to wait. On the one hand, we can negotiate with the other countries but, at the same time, the new administration will be put into place and we should set a positive agenda. We should be the ones co-setting, if not setting, the agenda. I do not think that we can be caught unprepared in this respect.
Reference was also made to the migration crisis - sometimes too little and too slow, but we are progressing, I agree with you; but I do not think we can hide the fact that what is happening today in Turkey is completely unacceptable. This is a question of our values, and I think that we can hardly continue accession negotiations with Turkey unless we see a real shift in the direction in which Turkey is heading. At the same time, I am in favour of setting the conditions – as we have said in the European Parliament – and reopening the negotiations once, let us say, the situation has progressed in that country. Apart from what I have said, I think that values are key. I must say that we need to apply the same measure to everyone. I am glad that you have signed the agreement with Cuba but, at the same time, I would like to see future agreements that have the conditionality - if they provide concessions - that at the same time, there is real motivation and progress in the countries concerned.
Prime Minister, in conclusion, I agree with a lot that you have said. I think that you have had a new experience and that on these issues that you have expressed, and some that I have added, we need recognition, champions in the Council to move beyond marginal – and sometimes very partial – national interest.

Kateřina Konečná,
za skupinu GUE/NGL. – Vážený pane premiére, vážený pane předsedo Evropské komise, historicky první předsednictví Slovenské republiky přišlo bohužel ve velmi těžkém čase. Přestože to vypadalo, že bude nuceno řešit následky nezodpovědné politiky Davida Camerona a brexit, zvládli toho Slováci mnohem více, než se od nich obecně očekávalo. Například v souvislosti s brexitem se jim podařilo krotit počáteční silné vášně a do značné míry uklidnit situaci a vztahy s Velkou Británií. Na začátku tohoto půlroku jsem zde prezentovala přesvědčení, že díky tomuto předsednictví si Evropská unie uvědomí, že země Visegrádské čtyřky nejsou nepřáteli Evropy. Znovu opakuji, že my také chceme žít v míru a prosperitě, máme však svá politická specifika a žádáme, aby byla respektována. Nejsme nesolidární, nejsme nezodpovědnými solitéry. Nejsme ti, kdo odchází, když je doba zlá.
               

                  Je to sice smutné, ale z mediálního hlediska se o tomto předsednictví mluvilo zejména kvůli skandálům, ale už se tak neřešily další aspekty velmi složitého období. Slovenským diplomatům se v porovnání s jinými předsednictvími podařilo efektivně se vypořádat s komplikovanými problémy a vyhnuli se interním politickým sporům. Díky značnému úsilí se slovenské straně podařilo zajistit, že mají nyní farmáři šanci na transparentní a obchodní prostředí bez nekalých praktik. To považuji za velký úspěch důležitý pro budoucnost celého sektoru a pro udržitelný rozvoj Evropské unie. Slovenské předsednictví posunulo některé důležité otázky k rozuzlení a dokázalo, že i malá země může vykonat mnoho důležité práce. Samozřejmě ani zdaleka nesouhlasím se všemi kroky tohoto předsednictví, a to zejména ve spojitosti s obchodními smlouvami CETA a TTIP. Já se opravdu nedomnívám, že je to šance nebo naděje. Je to špatný koncept mezinárodního obchodu, který dopadne na naše občany. Ale zároveň věřím, že se podařilo rozptýlit počáteční paniku, která v kuloárech před vaším předsednictvím, pane premiére, kolovala.
               

                  Chci v tuto chvíli zopakovat, že země ze střední a z východní Evropy odmítají být brány jako země druhé kategorie, a upřímně doufám, že vám, kolegové a kolegyně, slovenské předsednictví dokázalo, že jimi nejsme. Na závěr bych chtěla ocenit pana premiéra Fica, který zvládl velmi rychle po volbách vytvořit funkční koalici na toto předsednictví a to i přesto, že měl zdravotní komplikace.
               

                  Pane premiére, děkujeme vám, že jste ukázal, že my – jako my, menší země – umíme být hrdí a umíme dělat dobrou práci a děkuji také vašim lidem, kteří nám byli dobrými spojenci v Evropském parlamentu při jednotlivých vyjednáváních.
               

Philippe Lamberts,
au nom du groupe Verts/ALE. – Monsieur le Président, Monsieur le Premier ministre, je pense que vous avez raison. Nos citoyens manifestent, à l'égard de l'Union européenne, une inquiétude, une méfiance, quand ce n'est pas franchement une colère croissante, et le référendum qui s'est déroulé au Royaume-Uni, à l'orée de votre présidence, en est la plus claire démonstration. Pas étonnant, évidemment, quand un quart des Européens se trouvent confrontés au risque de pauvreté et d'exclusion sociale et que beaucoup d'autres se disent qu'ils sont peut-être les prochains à devoir passer à la trappe. Beaucoup attribuent tout cela à l'Union européenne.
               

                  Face à cela, dites-vous, il nous faut un nouvel élan, et vous avez raison. Mais où était ce nouvel élan pendant votre présidence? Je cherche encore la remise en cause d'une politique macroéconomique inepte, qui fait de la mise en concurrence des travailleurs les uns avec les autres, d'une poursuite complètement maniaque d'accords de libre-échange et d'une austérité budgétaire complètement déraisonnable les maîtres-mots de sa politique. Je cherche encore les débuts, l'impulsion d'une Europe fiscale et sociale, sans lesquelles l'union monétaire est vouée à l'échec.
               

                  Vous parliez d'une Union européenne leader en matière de changement climatique, eh bien ce n'est plus le cas. Alors qu'en 2004, l'Union européenne, qui représentait 30 % du PIB mondial, investissait plus de la moitié dans les énergies renouvelables, aujourd'hui, nous représentons encore un cinquième du PIB mondial, mais nous ne représentons plus que 17 % de l'investissement dans les renouvelables. Nous sommes devenus de piètres suiveurs.
               

                  De tout cela, de cette Europe plus juste, plus durable et plus démocratique, je ne trouve pas de trace dans le processus de Bratislava, qui semble se raccrocher à une Europe de la défense comme la solution à tous les maux. Quant à la migration, je dois reconnaître que, pendant la présidence néerlandaise, et ensuite sous la présidence slovaque, les maîtres-mots de la politique migratoire sont devenus ‘renvoyer’ et ‘tenir à distance’.
               

                  Bien sûr, Monsieur le Premier ministre, ce n'est pas vous. Ce n'est pas vous qui avez déclaré que vous n'êtes pas obligé d'accueillir toutes les personnes menacées. Ce n'est pas vous, c'est M. Theo Francken, le ministre des migrations en Belgique, un ministre que Marine Le Pen ne renierait certainement pas. Mais, je vais quand même reprendre une de vos citations, qui est que l'idée qu'une Europe multiculturelle est un échec et que l'intégration naturelle de gens qui ont un autre mode de vie, de pensée, une autre culture et, par-dessus tout, une autre religion, n'est pas possible.
               

                  Monsieur Fico, je vous dis que si cette Europe multiculturelle est impossible, eh bien c'est l'Union européenne qui est impossible, parce que l'Union européenne, voyez-vous, c'est une Union qui a décidé d'ériger en devise ‘l'unité dans la diversité’. L'idée de l'Union européenne, c'est précisément de faire vivre sur un tout petit continent des gens aux modes de pensée, aux modes de vie, aux langues et, en effet, aux religions différentes. Si vous déclarez que cette société est impossible, cela veut dire que vous-même dites que l'Union européenne est impossible et avec cela, nous ne serons jamais d'accord.
               

Beatrix von Storch,
im Namen der EFDD-Fraktion. – Herr Präsident! Wir reden heute über die Ratspräsidentschaft der Slowakei. Was für ein Glück – wir hätten möglicherweise sonst davon gar nichts erfahren! Dabei steckt die EU in ihrer größten Krise, und das ist eigentlich die Zeit, in der große Taten erforderlich sind, insbesondere wenn man das Vertrauen der Bürger zurückgewinnen will.
               

                  Herrn Fico aber eilt der Ruf der Korruption schon voraus. Ihre Ratspräsidentschaft ist überschattet von EU-Finanzskandalen, wofür Sie vermutlich keine Konsequenzen fürchten müssen, denn Sie sind, wie Herr Schulz, in der richtigen Parteienfamilie, der der Sozialdemokraten. Aber genau das kann nicht sein! Diese Vorwürfe müssen aufgeklärt werden, und zwar mindestens halb so genau wie die Vorwürfe gegen UKIP oder den Front National hier im Hause. Mindestens. Es ist eine Unehrlichkeit, dass wir hier mit zweierlei Maß messen. Und das ist genau das, was die Menschen das Vertrauen eben weiter verlieren lässt. Wenn Sie das Vertrauen zurückgewinnen wollen, wenn Sie mehr Werbung für die EU machen wollen, dann sollten wir hier ansetzen und insbesondere diese Vorwürfe, die Ihnen gemacht werden, haarklein aufklären.
               

Mara Bizzotto,
a nome del gruppo ENF. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, a voi colleghi e al premier di sinistra della Slovacchia, che è un socialista e che è Presidente di turno del Consiglio, che è venuto qui a farci la morale, proprio a lui, che non mi sta ad ascoltare, voglio chiedere alcune cose.
               

                  Primo, perché l'Italia deve accogliere centinaia di migliaia di clandestini falsi profughi ogni anno e la Slovacchia no? Perché? Secondo, perché la Slovacchia riceve dall'Europa molti più soldi di quelli che versa e invece l'Italia manda ogni anno a Bruxelles molti più soldi di quelli che riceve indietro? Negli ultimi dieci anni gli italiani hanno dato all'Europa sessanta miliardi di euro in più rispetto ai soldi che hanno ricevuto da Bruxelles.
               

                  Allora vi faccio una proposta, che è la mia proposta ma anche la proposta di milioni di italiani. Voi vi prendete gli immigrati clandestini sbarcati in Italia per colpa del governo Renzi e dell'Unione europea e noi ci prendiamo indietro i nostri soldi, perché quei soldi servono per i nostri terremotati, per le nostre imprese, per i nostri anziani che non arrivano a fine mese.
               

                  Gli italiani sono stanchi delle prediche e delle bugie di questa Europa, stanchi di essere invasi da orde di clandestini, stanchi di dover pagare per voi. Noi non vogliamo più clandestini nel nostro paese e soprattutto noi vogliamo indietro i nostri soldi, tutti i nostri soldi, subito.
               

Zoltán Balczó (NI). – Elnök Úr, egy féléves elnökségtől nem várható el, hogy megoldást találjon az Unió fő kérdéseire, de az igen, hogy jó irányba lépjen előre. Az Unió legfontosabb kérdése talán a migránshelyzet, ezen belül a tagállamokat legjobban a kötelező kvóta kérdése osztja meg. Fico miniszterelnök úrnak szlovák kormányfőként erről határozott véleménye van. Szeptemberben kijelentette, hogy a kötelező menekültkvóta halott. Nos, ha ez igaz, akkor jelenleg zombiként, ‘walking dead’-ként jár közöttünk, hiszen az uniós csúcson Önök megfogalmazták, hogy a meglévő áttelepítési programokat fel kell gyorsítani és a héten azzal foglalkoznak, hogy miként érvényesítsék a felelősségvállalás és a szolidaritás elvét. Bízom benne, hogy a felelősségbe az is beleértendő, akik kormányfőként meghívó levelet küldtek ide nem menekülteknek, hanem a jobb élet reményében népvándorlóknak, a szolidaritásba pedig nemcsak azt az abszurd 250 000 eurót értik bele, amit egy be nem fogadott migráns után kellene fizetni, hanem például Magyarország esetében azt az 500 millió eurót, amit a schengeni határok védelmére fordított.
               

Robert Fico,
úradujúci predseda Rady. – Ja som veľmi rád, že tu prevláda väčšinový názor, že slovenské predsedníctvo prinieslo Únii konkrétne pozitívne výsledky počas 6 mesiacoch. A verím, že sa nám podarilo aj naplniť slogan Good idea Slovakia.
               

                  Chcem však povedať, že tieto výsledky by nebolo možné dosiahnuť bez tradične vynikajúcej spolupráce s Európskym parlamentom. A Európsky parlament bol ťažký partner, a chcem preto aj touto cestou v mene celého slovenského predsedníctva poďakovať Európskemu parlamentu a dovolím si poďakovať osobne aj tebe, pán predseda, milý Martin, za spoluprácu, ktorá bola veľmi korektná a veľmi otvorená. Samozrejme často to bolo veľmi dôležité mať za chrbtom Európsku komisiu a myslím si, že to potvrdí aj predseda Európskej komisie, ak poviem, že naše vzťahy na profesionálnej úrovni boli, sú a, verím, že budú naďalej absolútne profesionálne a v záujme veci. Aj preto by som chcel, lebo viem, že bez líderstva nefunguje žiadna inštitúcia, tebe priamo, Jean-Claude, poďakovať za spoluprácu, ktorú sme cítili počas celého predsedníctva, ako aj celej tvojej Komisii.
               

                  Súčasne by som chcel zaželať kolegom z Malty veľa úspechov pri preberaní predsedníckej štafety a zároveň verím, že pri ich práci, ako aj pri spolupráci s vami, Európskym parlamentom, im poslúži spoločná deklarácia o legislatívnych prioritách na rok 2017, ktorú sme dnes podpísali. Ešte raz, veľmi pekne ďakujem všetkým aj za príspevky do rozpravy.
               

Der Präsident. – Herzlichen Dank, Herr Ministerpräsident Fico.
               

                  Die Aussprache ist geschlossen.
               


Schriftliche Erklärungen (Artikel 162 GO)



Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Das Programm des slowakischen EU-Ratsvorsitzes war im Wesentlichen von vier Schwerpunkten getragen. Es waren dies ein wirtschaftlich starkes Europa, ein moderner Binnenmarkt, eine nachhaltige Migrations- und Asylpolitik und ein global engagiertes Europa. Ebenso fielen weitreichende Beschlüsse wie die Ratifizierung des Pariser Klimaabkommens oder des Handelsabkommens CETA, die Bekämpfung von Steuervermeidung und die Erstellung des Haushaltsplans der Europäischen Union für 2017 in die Amtszeit des slowakischen EU-Ratsvorsitzes. Die Präsidentschaft forderte auch Änderungen beim Stabilitäts- und Wachstumspakt. Nicht jeder Punkt dieses umfassenden Programms konnte überzeugend umgesetzt werden, wenngleich man der Slowakei in gewissen Punkten auch eine Vorreiterrolle zusprechen kann. Unterlegt war das Programm der Präsidentschaft von drei Grundsätzen. Der erste Grundsatz war es, konkrete Ergebnisse zu erzielen, der zweite, die Fragmentierung und Zersplitterung der Mitgliedstaaten der Europäischen Union zu verhindern, und der dritte, das Vertrauen der Bürger in das europäische Projekt wiederherzustellen. Die slowakische Ratspräsidentschaft fällt in eine Zeit großer Herausforderungen. Nach dem Brexit wurde klar, dass es eine Diskussion über die Zukunft der Union geben muss, Lösungen für die andauernde Migrationskrise gefunden werden müssenund die Integrität des Schengen-Raums wiederhergestellt werden muss. Diese Probleme können jedoch nicht innerhalb eines Ratsvorsitzes gelöst werden.
               

Eduard Kukan (PPE),
písomne. – Naše predsedníctvo vnímam celkovo pozitívne. V Bruseli bolo určite cítiť nasadenie a prácu našich diplomatov pri mnohých politicky citlivých témach. Z môjho pohľadu sa to ukázalo predovšetkým v otázkach tykajúcich sa vonkajších vzťahov EÚ. Som rád, že sa podarilo počas nášho predsedníctva rozbehnúť Európsky fond pre zahraničné investície, posunula sa otázka vízovej liberalizácie pre Ukrajinu a Gruzínsko, či aktívna práca v otázkach rozširovania v regióne západného Balkánu. Tu si zaslúžia mnohí naši diplomati skutočnú pochvalu. Predsedníctvu sa podarilo dotiahnuť niekoľko politicky citlivých otázok, ako napríklad Parížsku dohodu o klimatických zmenách či pripravovanie dokončenia dohody o zrušení roamingu v roku 2017. Stalo sa to aj napriek turbulentnej situácii v Únii a aj napriek udalostiam sprevádzajúcim predsedníctvo doma. Trochu ma mrzí, že sme počas nášho predsedníctva naplno nevyužili príležitosť komunikácie s verejnosťou o zásadných otázkach a prínosoch Európskej únie pre Slovensko.
               

Olga Sehnalová (S&D),
písemně. – Slovenské předsednictví (nejen) v rámci agendy výboru IMCO odvedlo kus poctivé práce a já bych za to slovenským kolegům ráda poděkovala. Ačkoliv se během posledního půl roku v EU dostalo do popředí politického rozhodování hned několik bezprecedentních událostí, v čele s rozhodnutím občanů Velké Británie o vystoupení z Unie, předsednictví se činilo i v rámci na tzv. řádné, možné ne tak viditelné, ale neméně důležité agendy. Jednou z deklarovaných priorit předsednictví bylo přispět k potírání nekalých obchodních praktik v potravinářství. V návaznosti na usnesení EP k tomuto tématu uspořádalo předsednictví v Bratislavě mezinárodní odbornou konferenci s otázkou, jak posílit postavení zemědělců v potravinářském řetězci, na které řada delegátů vyjádřila přesvědčení o nutnosti přijmout evropskou legislativu. Nejen EP, ale i řada členských států vyzvala Komisi k předložení návrhu k narovnání vztahů mezi výrobci, dodavateli a prodejci potravin. Jako zpravodajka revize nařízení o spolupráci dozorových orgánů v oblasti ochrany spotřebitele také vítám, že předsednictví intenzivně pracovalo na projednávání tohoto rozsáhlého předpisu, a slovenským kolegům v Radě se podařilo mezi členskými státy získat pro návrh podporu. Jeho přijetí může podstatně zvýšit ochranu spotřebitelů na vnitřním trhu, což byl ostatně jeden z konkrétních cílů SR v rámci historicky prvního předsednictví této země.
               

Czesław Adam Siekierski (PPE),
na piśmie. – Mimo że była to pierwsza w historii Słowacji prezydencja w Radzie UE, to należy przyznać, że ten nieduży kraj bardzo dobrze poradził sobie z tym trudnym wyzwaniem, i to w okresie burzliwych wydarzeń na świecie i w samej Unii.
               

                  Do największych sukcesów słowackiej prezydencji należy m.in. uruchomienie długo oczekiwanej Europejskiej Straży Granicznej i Przybrzeżnej, która ma stanowić efektywniejszą odpowiedź Unii na kwestie nielegalnej imigracji. Słowacji udało się również sprawnie wynegocjować budżet UE na 2017 rok mimo oporu niektórych państw, które groziły nawet jego zawetowaniem. Jako sukces Bratysława może zapisać sobie także podpisanie 30 października umowy CETA z Kanadą, co pozwoliło na jej tymczasowe stosowanie do czasu ratyfikacji. Dla Komisji Rolnictwa, której przewodniczę, szczególnie ważne jest przyjęcie konkluzji Rady w sprawie niesprawiedliwych praktyk w łańcuchu dostaw żywności, przewidujących m.in. możliwość podjęcia działań legislacyjnych na szczeblu Unii. W Parlamencie Europejskim wzywaliśmy do przyjęcia takich rozwiązań od wielu lat i teraz pojawia się realna szansa na działania w tym obszarze.
               

                  Odnosząc się do tego, czego prezydencji słowackiej nie udało się zrobić, to chyba zabrakło większej determinacji w próbach zbliżenia stanowisk państw członkowskich w obszarze uchodźców i polityki migracyjnej, co może rodzić nowe spory w przyszłości w razie ponownej eskalacji kryzysu.
               

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Rotácia predsedníctiev v Rade EÚ prináša nové výzvy, nové témy a dynamiku na európskej politickej scéne. SR sa na svoje predsedníctvo dlho a zodpovedne pripravovala. Program bol veľmi ambiciózny a pri jeho hodnotení môžeme s hrdosťou povedať, že slovenské predsedníctvo urobilo kus dobrej, poctivej práce v prospech Európy. Pod taktovkou ministra financií sa prijal rozpočet na rok 2017 s navýšením programu Erasmus+ a programu Záruky pre mladých. Vďaka nášmu úsiliu sa podarilo veľmi rýchlo a úspešne ratifikovať Parížsku dohodu o klimatických zmenách. Naším úspechom je aj uzatvorenie obchodnej zmluvy s Kanadou, s dôležitým partnerom skupiny G7. V rámci nášho predsedníctva sa zorganizovalo viac ako 20 neformálnych zasadnutí ministrov a ministerských konferencií. Bratislava, ale aj iné mestá boli hostiteľmi aj takmer 180 podujatí na expertnej a pracovnej úrovni. Za pozitívnym hodnotením je potrebné vidieť aj mnohé samosprávy, mimovládne organizácie, školy, poslancov EP zo Slovenska, ktorí boli pri prezentáciách rôznych kultúrnych, hudobných, divadelných, výstavných, filmových či dizajnérskych projektov. Za to, že Slovensko bolo na pol roka stredobodom Európy, je potrebné všetkým, ktorí sa o úspech slovenského predsedníctva pričinili, poďakovať.
               

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Je škoda, že pri rozprave o slovenskom predsedníctve bolo počas prejavu premiéra prítomných v sále len niekoľko poslancov. Ja sama totiž považujem slovenské predsedníctvo za úspešné, pretože sme zvládli to, čo sa od nás očakávalo: sprostredkovať dohody medzi členskými štátmi v Rade EÚ a tiež medzi Radou a Európskym parlamentom. Treba si tiež uvedomiť, že najväčšiu časť práce predsedníctva verejnosť vôbec nevidí. Stoja za ňou naši ľudia zo stáleho zastúpenia v Bruseli, pričom veľké ocenenie si zaslúži najmä štátny tajomník Ivan Korčok. Je škoda, že niektoré nezrovnalosti týkajúce sa sprievodných podujatí zatienili to, čo považujem za podstatné: že Slovensko dokázalo viesť hlavnú inštitúciu Európskej únie kompetentne a naozaj profesionálne. Možno ešte nemáme vlastnú predstavu o tom, ako by mala vyzerať Európa v budúcnosti, ale sme veľmi dobre zorientovaní v tom, ako funguje dnes.
               

VORSITZ: RAINER WIELAND


Vizepräsident

12.   Corrigendum (Rule 231): see Minutes
13.   Annual Report on human rights and democracy in the world and the European Union's policy on the matter 2015 (debate)

Der Präsident. – Als nächster Punkt der Tagesordnung folgt die Aussprache über den Bericht über den Jahresbericht 2015 über die Menschenrechte und die Demokratie in der Welt und die Politik der Europäischen Union in diesem Bereich von Josef Weidenholzer im Namen des Ausschusses für auswärtige Angelegenheiten (2016/2219(INI)) (A8-0355/2016).
               

Josef Weidenholzer,
Berichterstatter. – Herr Präsident! Heute ist ein sehr wichtiger Tag für die Menschenrechte. Wir haben den Sacharow-Preis an zwei großartige Frauen verliehen, und jetzt diskutieren wir den Menschenrechtsbericht 2015, über den wir morgen abstimmen werden.
               

                  Das Jahr 2015 werden Historiker möglicherweise einmal als ein sehr entscheidendes Jahr bezeichnen. Es war das Jahr der Flüchtlingskrise, das die Solidarität in Europa nachhaltig herausgefordert hat, und es war das Jahr, in dem die schwindende Bedeutung Europas in der Außenpolitik immer mehr sichtbar wurde. Es verwundert nicht, dass sich in diesem Jahr, was die Situation der Menschenrechte betrifft, nicht wirklich etwas verbessert hat. Ich will es aber nicht bei dieser fatalistischen Bewertung bewenden lassen. Und weil gerade in Zeiten der Krise die Fundamente sichtbar sein sollen – und das Fundament der Europäischen Union, Europas, sind Demokratie, Rechtsstaatlichkeit und Menschenrechte. Die EMRK und die Grundrechtecharta – das sind die Fundamente, das sind die Alleinstellungsmerkmale Europas. Es ist wichtig, dass die Außenpolitik das hier auch sichtbar macht.
               

                  Der Bericht setzt sich daher nicht nur mit der globalen Situation der Menschenrechte auseinander, sondern ganz besonders auch mit den verschiedenen Instrumenten, die der EAD zur Verfügung hat. So wie meine Vorgänger Panzeri und Preda habe ich einen systematischen Ansatz gewählt. Es soll keine Auflistung von verschiedenen Anlassfällen in verschiedenen Konfliktzonen sein. Dafür gibt es einen Annex, und dafür haben wir auch das sehr effiziente Instrument der dringlichen Entschließungen. Ich ersuche daher die Kollegen und Kolleginnen, keinen Änderungsanträgen zuzustimmen, die dieses Prinzip wieder in Frage stellen.
               

                  Es ist positiv, dass die Union sich ganz klar zu den Menschenrechten bekennt. Wir haben sehr wichtige Instrumente: die Delegationen der Europäischen Union, die Menschenrechtsdialoge und den Sonderbeauftragten für die Menschenrechte. Stavros Lambrinidis hat auch 2015 hervorragende Arbeit geleistet, wie immer, und er ist ein guter, wichtiger Verbündeter des Europäischen Parlaments. Die Delegationen arbeiten sehr intensiv, und wir konnten uns auch immer wieder bei Missionen überzeugen, wie wichtig den Vertretern der Union die Menschenrechte sind. Im Sinne der Kohärenz und der Glaubwürdigkeit unserer Menschenrechtspolitik wäre es aber wichtig, dass wir verstärktes Augenmerk auf die immer häufiger werdenden Einschränkungen der Zivilgesellschaft richten. Es ist eine große Bedrohung, die sich wie eine Seuche ausbreitet. Die Sache ist einfach: Ohne starke Zivilgesellschaft gibt es keinen effektiven Schutz der Menschenrechte. Es ist also sehr wichtig, das zu stärken, genauso wie die Unterstützung von Menschenrechtsaktivisten, die nicht nur Rechtsberatung brauchen, sondern die auch den Besuch in Gefängnissen brauchen und die auch bei Gerichtsverfahren begleitet werden sollten.
               

                  Der Bericht hat auch inhaltliche Schwerpunkte. Besonders Migration und Flucht standen im Vordergrund – 2015 war in diesem Zusammenhang sehr wichtig. Wir haben uns auch ganz besonders der Problematik der Diskriminierung angenommen. Das, was wir schon im Amsterdamer Vertrag festgehalten haben: Diskriminierungen sollten im Zentrum unserer Politik stehen und sollten auch im Zentrum der Menschenrechtspolitik stehen. Es ist von ganz besonderer Wichtigkeit, dass es auch Konsequenzen gibt. Strafverfolgung und Handelspolitik sollten mit Menschenrechten verknüpft werden.
               

                  Der Bericht wurde sehr intensiv debattiert. Experten und Menschenrechtsorganisationen wurden beigezogen. Wir hatten insgesamt 866 Änderungsanträge. Ich möchte mich bei der Mitarbeiterinnen und Mitarbeitern, die uns dabei unterstützt haben, sehr herzlich bedanken. Ganz besonders danke ich den Schattenberichterstattern für das konstruktive und angenehme Arbeitsklima.
               

Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy. –Mr President, first of all I would like to thank the rapporteur and the shadow rapporteur. As you know, we discuss our annual human rights reports twice a year, but if I look at the long list of debates we have had together in this Chamber over the last year, human rights have been at the centre of each and every European Parliament plenary. Even today, a few hours ago, we listened to our Sakharov Prize laureates, who I have just had the honour of meeting, saying that they look up to Europe as a symbol of humanity.
This is not simply an institutional duty that we fulfil. Our work on human rights lies at the core of our foreign policy. It defines our European Union and it defines who we are. Whatever we do concerns the real lives of real human beings. We do understand power politics and the great games of international affairs. Not only do we understand them, but we often play our part to shape them. But we never forget that everything we do is about real people. This is the European way in foreign policy. We are not naive and we are not cynical. In the global strategy we refer to principled pragmatism and that is our way.
This will be even more important in the months and years to come. The decision by some countries to withdraw from the Rome Statute of the International Criminal Court demonstrates that the pressure on the international system of global governance is going to be raised. There will be – there is already – a growing demand for a power that stands on the side of human rights. We are, more and more, an indispensable power – an indispensable power for human rights, for multilateralism, for a rules-based global order.
The report we are discussing today shows once again that all institutions of this Union stand on the same side. I am glad that you have shown your support not only for our Action Plan on Human Rights, but also for our Operation Sophia and for our new external investment plan. We agree on fundamentals, we agree on the vision, and we share the view that 2016 has been a very difficult year indeed for democracy and human rights. We are all convinced that there is no sustainable development without human rights, and there is no sustainable security without fundamental freedoms. This is what the global strategy calls resilience. Our states and our societies are strong only when democracy is strong, when the debate is free and open, when human rights are respected, when the space for participation is open and guaranteed, and participation itself is active and welcomed. Human rights abuses do not make a country more stable or more secure. On the contrary, they only make societies less resilient and weaken the legitimacy of institutions. This vision is already inspiring our actions in very concrete ways. Let me give a few examples.
First, the report talks about our missions and operations and the link between security and human rights. The prevention of human rights abuses is indeed becoming a key focus, a key element for our work on security. The EU Action Plan on Human Rights says that our support for our partners' security forces must always be consistent with the promotion of human rights. We are doing this in practice every single day, for instance also through my proposal of a European framework to support security sector reform. 2017 will be the year of a mid-term review for the Action Plan and we are already working on a daily basis to make it a meaningful review.
Second, the report rightly focuses on civil society and the restrictions on freedom of expression. It is almost impossible to mention all the initiatives we have put in place to preserve and enlarge the space for pluralism and free debate. Some of you attended the annual EU-NGO Forum a few days ago in Brussels. You know our dialogue with civil society organisations is constant and intense, both in our region and worldwide. The EU4HumanRights campaign has raised awareness about human rights in Europe and beyond.
Let me thank in particular, as you did, our Special Representative Stavros Lambrinidis, who is here with me today, as he always is whenever we have these debates in this Chamber. His work is making a difference every single day for so many people and in particular for human rights activists and campaigners. You were talking about visits, dialogues and meetings – he is in strong and constant connection with me and with all our services and thus with many of you, and is our hand, our brain, our voice in handling difficult cases, in many cases with success and results of which we are proud. Thank you, Stavros. In 2016 the European Instrument for Democracy and Human Rights directly supported more than 250 human rights defenders and their families who were at risk because of their daily work.
On the third element, we are engaging constantly with our partners through dedicated human rights dialogues. I know that this is a delicate chapter of our work and I will start with the most delicate example. Yesterday in Brussels I met with Bruno Rodriguez, the Foreign Minister of Cuba. Our relationship with Cuba has entered a completely new phase and one of the first new steps we took was to start a dialogue on human rights. We have had two rounds of that – one in Europe and one in Havana – and I believe there is no other way to try to make a real difference than to engage constantly and tirelessly in trying to improve the situation on the ground, having frank and open discussions with our partners.
Finally, we are keeping human rights and the rights of women and children in particular at the core of peace talks and reconciliation processes. Syria is constantly on our minds, in these hours in particular as we are receiving terrible reports from the ground. Here I would like to take the opportunity in this debate to add my voice to that of the UN Secretary-General, who just a few hours ago underlined the obligation of all parties on the ground to protect civilians and abide by international humanitarian and human rights law, recalling that this is particularly the responsibility of the Syrian Government and its allies.
Those who perpetrate war crimes will be held accountable. The priority now, in these hours, is to protect civilians and guarantee them safe and monitored transit to a place of safety. We all know that it is also crucial – still in Syria, but in the future – to be working on protecting everyone's rights through the transition, and in the transition, at the moment when a political process is finally put in place.
But let me also mention a success story – as you did – and some positive examples: the peace deal in Colombia, an agreement for all the victims of conflicts that would provide a sound basis towards justice, reconciliation and reaching the truth. I am honoured that Juan Manuel Santos, the President of Columbia, was in Brussels with us yesterday on his first international visit after receiving the Nobel Peace Prize; together we launched the EU Trust Fund, precisely to accompany the implementation of the peace agreement in Colombia.
So let me conclude on a positive note. Yes, the situation of human rights in the word is very serious, but there are also success stories. Wherever things are moving in the right direction, the European Union is there, engaged directly through our funds, our delegations, our special representatives, dialogues and diplomacy. My message for you is the same one that I delivered to the NGOs a few days ago: we all need to be vigilant, we need to be critical where necessary, but we also need to amplify the success stories. We need to talk about the real people behind the numbers and beyond the budget lines. We need to show that the European Union is practically and concretely a force for human rights, a force for democracy and a force for good. We need our voice – your voice – to be heard on this too, more than ever.

(Applause)


Cristian Dan Preda,
rapporteur pour avis de la commission du développement. –Monsieur le Président, je voudrais tout d'abord féliciter le rapporteur. Pour avoir été moi aussi rapporteur l'année dernière, je sais que ce n'est pas une tâche facile.
               

                  Je voudrais ensuite insister sur les points contenus dans l'avis de la commission du développement que j'ai rédigé cette année. Comme vous le savez, le développement, les droits de l'homme et la démocratie sont intrinsèquement liés, et je me réjouis de voir ces thèmes figurer en bonne place dans le rapport qu'on votera demain. En effet, les droits de l'homme, la bonne gouvernance, la démocratie et l'état de droit sont des éléments indispensables pour éradiquer la pauvreté et les inégalités et, inversement, la pauvreté et les inégalités mettent en danger l'exercice des droits de l'homme.
               

                  Au sein de la commission du développement, nous avons salué l'inclusion d'un chapitre consacré au développement dans le rapport annuel 2015 et souhaité que cela devienne une pratique constante. Nous voulons également voir une véritable synchronisation entre les droits de l'homme et toute notre coopération au développement, à commencer par la mise en œuvre de l'agenda 2030. Les droits de l'homme doivent être, je crois, un élément transversal majeur pour la réalisation des objectifs du développement durable. Et je dois souligner aussi l'importance primordiale de l'objectif no 16 visant à garantir la paix, la justice et l'intégration au sein des sociétés, puisqu'en l'absence de la paix, notre aide au développement ne peut atteindre ses buts et le respect pour les droits de l'homme ne peut être assuré.
               

                  Enfin, en tant que rapporteur permanent pour la cohérence des politiques en faveur du développement, je veux insister sur l'utilité de cette obligation de l'article 208 du traité pour la réalisation des droits de l'homme.
               

Beatriz Becerra Basterrechea,
Ponente de opinión de la Comisión de Derechos de la Mujer e Igualdad de Género. – Señor Presidente, Señora Mogherini, el premio Sájarov es el alma del Parlamento Europeo. Encarna los valores en los que se funda la Unión: libertad, dignidad, igualdad, respeto de los derechos humanos, del Estado de Derecho y de la democracia. Es un instrumento único, eficaz y magnífico de coherencia política. Quiero dar las gracias a todos mis colegas por haber apoyado la candidatura a la cual hoy hemos entregado este premio, Nadia Murad y Lamiya Aji Bashar. Gracias, a Nadia y Lamiya, por ser faros resplandecientes que iluminan el mundo. Son un ejemplo de resiliencia, que no solo me ha inspirado a mí, en mi trabajo como vicepresidenta de la Subcomisión de Derechos Humanos, sino a todas las personas que luchamos por un mundo más justo.
               

                  Nadia, ya sabes que cuentas con mi compromiso irrenunciable para llevar tu causa a la Corte Penal Internacional, porque ningún crimen contra la humanidad debe quedar impune. Nosotros, Europa, el mundo, necesitamos más Nadias, más Lamiyas. Necesitamos más Sájarov.
               

Godelieve Quisthoudt-Rowohl,
im Namen der PPE-Fraktion. – Herr Präsident, liebe Kolleginnen und Kollegen. Ich möchte mit einem Dank an den Kollegen Weidenholzer anfangen, dem es gelungen ist, aus einer Flut von Änderungsanträgen und aus einem ursprünglichen Text einen konsistenten Text zu machen, und der sehr offen war für die Zusammenarbeit mit allen Schattenberichterstattern.
               

                  Die Perspektive der Menschenrechte ist nicht isoliert oder getrennt von anderen Perspektiven zu beobachten. Sie ist horizontal als Grundlage für alle Aktionen der Europäischen Union von Wichtigkeit. Sie ist vornehmlich wichtig für alle Facetten der Außenpolitik, und auch deshalb, Frau Mogherini, möchte ich mich bei Ihnen für Ihre sehr gute Ansprache bedanken.
               

                  Wir haben eine Mehrheit in diesem Haus, die darin übereinstimmt, dass man nicht einen ausgeglichenen Bericht schreiben kann, wenn man einzelne Beispiele von Verletzungen von Menschenrechten, sei es von Staaten oder von Organisationen, herauspickt. Wir müssen fundamental unsere Politik beschreiben, und das ist in diesem Fall gelungen.
               

                  Beunruhigt über die zunehmende Verfolgung von Religionen sind wir auch hier in diesem Haus – auch und besonders meine Fraktion –auch über die Verfolgung der christlichen Religionen. Dies ist gerade bei dem Überfall auf die koptische Kirche deutlich gezeigt worden.
               

                  Ich möchte eine letzte Bemerkung machen, Herr Präsident. Leider war ich auch als
               

(Der Präsident entzieht der Rednerin das Wort.)


Pier Antonio Panzeri,
a nome del gruppo S&D. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, abbiamo assistito questa mattina, con il conferimento del premio Sacharov, a quanto lavoro ancora dobbiamo compiere. Ringrazio l'onorevole Weidenholzer per l'ottimo lavoro svolto e mi unisco anche al plauso per l'impegno verso il rappresentante speciale Stavros Lambrinidis.
               

                  Questa relazione deve essere vista come un importante strumento di valutazione dell'azione europea a sostegno dei diritti umani e della democrazia e la relazione deve essere, infatti, di supporto per migliorare il nostro approccio e adattarlo alle specifiche aree di intervento. Il rapporto annuale, per la vastità dei temi trattati, deve necessariamente utilizzare un approccio tematico, senza soffermarsi sui singoli casi dei giornali ma, nello stesso tempo, deve poter fornire chiari indicatori che possono evidenziare dove l'azione europea ha registrato un miglioramento rispetto all'anno precedente e dove non sono stati raggiunti gli obiettivi previsti.
               

                  Con questa relazione dobbiamo essere in grado di valutare seriamente le cose che abbiamo fatto, soprattutto per quanto riguarda alcuni settori, penso agli accordi commerciali, e dobbiamo utilizzare i benchmark e le azioni verso questa direzione proprio per costruire nuove visioni per quanto riguarda i diritti umani.
               

                  Penso che abbiamo molto da compiere, da fare, da svolgere e lo dobbiamo fare innalzando, sostanzialmente, il livello politico del nostro intervento sui diritti umani. La nostra risposta deve essere quella di far comprendere anche ai cittadini europei che meno diritti significa meno democrazia e che la cooperazione con i paesi terzi in questo campo è indispensabile anche per noi e per il nostro futuro. Dobbiamo essere coerenti e garantire il rispetto dei diritti umani sia all'interno sia all'esterno dell'Unione europea e dobbiamo farlo, questo, con grande energia, dobbiamo sostanzialmente comprendere che la questione dei diritti umani è una questione essenziale di tutte le politiche dell'Unione europea.
               

Charles Tannock,
on behalf of the ECR Group. – Mr President, we are constantly reminded in this Parliament of the many atrocities and acts of human rights abuse that tragically occur throughout the world, such as in Aleppo right now as I speak. Only this morning, we heard the extremely moving testimonies of this year's Sakharov laureates, Nadia Murad and Lamiya Aji Bashar, from the Yazidi community. What they have experience under the brutal regime of ISIS is as evil an ideology as anybody could possibly imagine. These are personal stories, but they serve to illustrate the plight of millions of others who find themselves in similar circumstances across the globe.
Member States throughout the European Union each enjoy their own histories and historical trajectories of course. They have each move from autocracies in the past to democracy today, enshrining the rights of all over the few, and developing legal systems that have delivered equality before the law, albeit in very different timeframes. These are the principles that have delivered the civil and political freedoms and protections that we all enjoy today, along with many other economic and social rights. These are the values of the European Union, respect for human dignity and human rights, freedom, democracy, equality and the rule of law, freedom of the press and expression.
It is important that we recall that it is these fundamental values and other institutions that deliver the peace and prosperity we all see in Europe and the developed world today. It is also important that we continue to be a voice in advocating those values across other parts of the world, so we fully support the human rights report in the world as it is.

Marietje Schaake,
on behalf of the ALDE Group. – Mr President, today's debate about human rights in the world comes at a time of growing pressure on the universality of human rights, from the banning and intimidation of civil society, to attacks on human rights defenders, journalists and bloggers, or restrictions on the free expression of LGBTIs, artists and those who demonstrate peacefully. The list is long and requires clear push-back that involves more leadership from Europe.
It is difficult to be proud of Europe when we watch Aleppo fall and bombardments by Russian and Assad's planes being rewarded, when refugees fleeing this atrocious war are being fenced off, and international law and human rights are discarded when they get in the way of counterterrorism efforts or ‘managing’ migration. It is now more important than ever for us to stand unequivocally for the very values upon which our open societies are based and give meaning to those values globally. That means a more forceful and credible stance for the importance of and respect for human rights.
Young women, such as the Sakharov Prize winners who courageously fight the horrible violence caused by Daesh, have fled to Europe, but imagine the many, many, many who have spent years in refugee camps now, who have been married off with absolutely no perspective. What will we tell them? We cannot be complacent and must make sure that Europe remains a beacon of freedom, a safe haven for free thinkers and a meaningful representation of what universality of human rights is actually about. It is not only the right thing to do, but it is in our self-interest to offer perspectives for people who need them so desperately, such as in North Africa and the Middle East.
I therefore urge you, as my final comment, to avoid deals like the one made with Turkey and now being copied with countries like Mali, in order to avoid a situation where the EU's foreign policy becomes a mere instrument to manage migration without having a clear focus on the need to defend and protect human rights. That is what we should give much more attention to and prioritise in our foreign policy.

Marie-Christine Vergiat
au nom du groupe GUE/NGL. – Monsieur le Président, je voudrais à mon tour remercier notre rapporteur et ses efforts pour concilier autant d'amendements.
               

                  Je crains pourtant que le résultat ne soit pas à la hauteur des enjeux que nous devrions traiter en matière de droits de l'homme et de leur nécessaire universalité, ni de la façon dont l'Union européenne devrait agir en la matière.
               

                  Je crois que nous n'avons jamais eu un rapport aussi long. Plus c'est long, plus, il y a de contradictions, moins on cerne les priorités, et j'en suis désolée.
               

                  Je suis particulièrement critique sur la partie qui concerne les migrations. Comment soutenir de façon inconditionnelle les accords de réadmission, le processus de Khartoum ou le fonds fiduciaire pour l'Afrique, alors que ces accords et procédures sont centrés sur des pays où l'on bafoue quotidiennement les droits de l'homme, comme c'est le cas dans la Corne de l'Afrique et au Moyen-Orient, et alors que ces accords sont avant tout décidés en fonction du nombre de ceux qui arrivent pour demander refuge sur le sol de l'Union européenne.
               

                  Qu'est-ce que les objectifs des politiques de retour, non suffisants, viennent faire dans un rapport sur les droits de l'homme? En quoi la fuite en avant en matière de politique de défense sert-elle les droits de l'homme?
               

                  De surcroît, malgré la volonté affichée de ne pas cibler de pays en particulier, on retrouve toujours les mêmes obsessions chères à certains dans cette hémicycle et toujours les mêmes oublis.
               

                  Pas un mot sur les pays du Golfe, pas un mot sur Israël, même refus de citer les États les plus concernés en Amérique latine.
               

                  Ainsi, hier encore, Guillermo Veldaño, syndicaliste paysan, défenseur du droit à l'eau, a été assassiné en Colombie, où un quart des défenseurs des droits de l'homme et militants d'Amérique latine sont assassinés.
               

                  Alors, tout cela n'est pas très satisfaisant, et je veux redire une fois encore mes réserves sur l'annexe qui énumère une liste de prisonniers de conscience. Non, Madame la Haute Représentante, je ne partage pas votre optimisme, je crains que toutes ces contradictions…
               

(Le Président retire la parole à l'oratrice)


Barbara Lochbihler,
im Namen der Verts/ALE-Fraktion. – Herr Präsident! Der diesjährige Menschenrechtsbericht ist sowohl umfangreicher, als auch fortschrittlicher als bisher, und zwar in einigen wichtigen Politikfeldern.
               

                  Vielen Dank hierfür an den Berichterstatter, Herrn Weidenholzer. So finden sich weiterführende Forderungen im Bereich Wirtschaft und Menschenrechte, um mehr Rechtsverbindlichkeit zu erzielen. Auch Themen wie der Einsatz bewaffneter Drohnen, der Kampf gegen Menschenhandel und der Schutz von Landrechten fanden mehr Beachtung als in der Vergangenheit.
               

                  Unser Bericht fordert Kohärenz und Kontinuität in der Menschenrechtspolitik. Bei der Flüchtlingspolitik der EU müssen wir aber feststellen, dass es sowohl im Jahr 2015 und fortlaufend bis heute wohl keinen Politikbereich gibt, in dem die EU so kläglich an genau dieser Anforderung scheiterte. Selbst in diesem Parlamentsbericht fand die Kritik an der derzeitigen Auslagerung der europäischen Verantwortung bei Schutz und Versorgung von Flüchtlingen keine Mehrheit
               

                  Der Verzicht auf eine menschenrechtskonforme Politik geht zu Lasten derer, die in Europa Hilfe suchen, und steht in krassem Widerspruch zu den eigenen menschenrechtlichen Ansprüchen der EU. Unser Bericht fordert nachdrücklich die Bekämpfung von Straflosigkeit. Der Internationale Strafgerichtshof bedarf unser aller Unterstützung, um unabhängig und effizient arbeiten zu können.
               

                  Nun haben die Regierungen von Südafrika, Burundi und Gambia entschieden, vom IStGH zurückzutreten. Ihnen geht es hauptsächlich darum, dass Staatsoberhäupter von Strafverfolgung ausgenommen werden – eine äußerst widersprüchliche und nicht hinnehmbare Forderung. Es ist zu begrüßen, dass der Präsident von Gambia jetzt überlegt, diese Entscheidung wieder zurückzunehmen.
               

                  Zum Schluss: Wir haben kürzlich schärfere Regeln für den Export europäischer Güter festgelegt, die zu Folter oder Todesstrafe missbraucht werden können. Doch europäische Regeln allein reichen nicht. Ich fordere deshalb erneut, eine vergleichbare Initiative auf globaler Ebene voranzutreiben.
               

James Carver,
on behalf of the EFDD Group. – Mr President, as we discuss human rights, by virtue of my own Romany Gypsy heritage, I wish to highlight the issues facing our Roma Gypsy and Traveller communities. Anti-Gypsyism is a worrying global trend and has even been described to me by a leading human rights campaigner as the last acceptable face of racism today. The time has come to act beyond the usual platitudes and lip service; real action must be taken at Member State level. Every week, news reports highlight increasing attacks against our RGT communities, including murders taking place only last month. That is how serious the issue has become.
In my country, besides access to health care and education, there are many other issues facing our Gypsy and Traveller communities, not least the distinct shortage of both permanent and temporary stopping sites and a need for local authorities to live up to their legal obligations in this regard. Last year's wicked changes to planning legislation, legally redefining the legal personality of a Traveller, would not have been allowed to happen to any other ethnic minority. Our government should hold their heads in shame.

Laurențiu Rebega,
în numele grupului ENF. – Domnule președinte, stimați colegi, situația drepturilor omului din anul 2015, descrisă în acest raport, a punctat într-o mare măsură neajunsurile politicii europene în materie. O serie de documente programatice, de rezoluții și de tratate enumerate în acest raport condamnă abuzurile sub orice formă produse în numeroase colțuri ale lumii, dar și pe teritoriul Uniunii Europene.
               

                  În ciuda eforturilor legislative depuse de organizațiile internaționale competente, inclusiv de instituțiile europene și de societatea civilă, nu putem vorbi, de la un an la altul, despre o îmbunătățire sistematică și ireversibilă a situației drepturilor omului în lume. Acest lucru arată că mecanismele prin care drepturile omului ar trebui să fie respectate nu funcționează așa cum ar trebui sau prezintă deficiențe majore, cu precădere în capacitatea de prevenție și de acțiune.
               

                  Drepturile omului sunt un concept fluid, greu de cuantificat și de evaluat și adesea interpretabil, mai ales din rea-voință. Vă dau un exemplu: respectarea drepturilor omului este un domeniu legat profund de sistemul de justiție și de educație. În țări cu regimuri corupte și/sau autoritare, aceste sisteme falsifică drepturile omului.
               

                  Din păcate, însăși Uniunea Europeană continuă să aibă standarde duble în relațiile cu statele unde drepturile omului sunt încălcate sistematic. Dacă aceste drepturi vor fi doar un concept ‘passe-partout’, la nivel declarativ, rolul nostru ca vector de dezvoltare nu va fi nici recunoscut, nici apreciat și, în ultimă instanță, va rămâne ineficient.
               

Udo Voigt (NI). – Herr Präsident! Die globale Situation der Menschenrechte –ich möchte hier die Frage wiederholen, die Frau Vergiat gestellt hat, denn Herr Weidenholzer war gerade nicht im Raume: Warum werden beständig bei diesen Berichten die Golfstaaten Katar und Saudi-Arabien sowie Israel ausgenommen?
               

                  Ich möchte noch eines erwähnen: Wir regen uns zu Recht darüber auf, dass in der Türkei die Todesstrafe wieder eingeführt werden soll. Aber warum gestatten wir den Vollzug der Todesstrafe auf europäischem Boden? Warum wird nicht darauf hingewiesen, dass die USA in Ramstein – also auf deutschem, auf europäischem Boden – dort eine Zentrale sitzen haben, wo Menschen getötet werden, durch einen Mechanismus über Drohnen? Die USA geben selber 161 Tote zu. Die Menschenrechtsorganisationen sprechen von 1 100 getöteten Menschen als Kollateralschäden. Warum prangern wir dieses nicht in den Menschenrechtsberichten an und verhindern, dass von europäischem Boden aus Todesstrafen vollstreckt werden?
               

Andrzej Grzyb (PPE). – Panie Przewodniczący! Dziękuję sprawozdawcy i jego kolegom współsprawozdawcom za to trudne sprawozdanie. Jak w jednym dokumencie opisać wszystkie zdarzenia dotyczące praw człowieka za cały rok? To jest niezmiernie trudne zadanie, tych ponad 850 poprawek świadczy o tym, że chcielibyśmy pomieścić tam wszystkie inne kwestie. Rok był trudny ze względu na łamanie praw człowieka, wojna, terroryzm, łamanie podstawowych praw, w szczególności prawa do życia w różnych częściach świata, w szczególności na Bliskim Wschodzie.
               

                  Dzisiaj przyznaliśmy czy nagrodziliśmy dwie niewiasty, dwie kobiety jazydki Nadię Murad i Lamiyę Aji Bashar Nagrodą Sacharowa: za wolność myśli, ale również za determinację, aby dać świadectwo o prześladowaniach tego narodu. Chciałbym powiedzieć, że dobrze, że sprawozdanie w artykule 142 podkreśla znaczenie prawa do wolnego wyznawania religii jako prawa człowieka i potępia wszelkie akty przemocy lub prześladowania z tego względu. Również dobrze, że sprawozdanie w artykule 148 zauważa, że od lat najbardziej prześladowaną w świecie grupą są chrześcijanie. To miliony prześladowanych i wielu, którzy tracą życie. W artykule 132 sprawozdanie przypomina, że Parlament wzywał i nadal wzywa członków Rady Bezpieczeństwa ONZ, by uznali zbrodnie dokonywane przez Daesz na chrześcijanach, jazydach i innych mniejszościach jako zbrodnie przeciw ludzkości, jako zbrodnie ludobójstwa.
               

                  Panie Przewodniczący! Sądzę, że to tylko niektóre z katalogu tych spraw, o których powinniśmy …
               

(Przewodniczący odebrał głos mówcy)


Elena Valenciano (S&D). – Señor Presidente, quiero en primer lugar felicitar a mi compañero Josef Weidenholzer por el excelente trabajo que ha hecho con este informe, que era muy difícil.
               

                  Las palabras de Nadia Murad y de Lamiya Hayi Bashar resuenan en esta Cámara todavía hoy y son una gran responsabilidad para todos nosotros. El pasado sábado conmemorábamos el Día Mundial de los Derechos Humanos. Sesenta y ocho años después de que los Estados miembros se unieran a la Declaración Universal. Y sesenta y ocho años después no hay muy buenas noticias, me temo. La Declaración sigue estando dolorosamente pendiente.
               

                  Este último año —el 2016— y el año 2015, que es el que aborda el informe, no han sido especialmente buenos tampoco para los derechos humanos. Continúan produciéndose crímenes de guerra y contra la humanidad que quedan impunes. El Tribunal Penal Internacional, lejos de verse reforzado, está siendo debilitado porque varios países se retiran del Estatuto de Roma.
               

                  No somos capaces de hacer cumplir el derecho humanitario internacional, y los ataques a hospitales, escuelas y personal humanitario se repiten todos los meses. Hay una tendencia prácticamente global hacia una mayor represión contra la sociedad civil, y la ayuda humanitaria sigue siendo escasa y no llega a todo el mundo.
               

                  Pero si hay algo que marcará la Europa del 2015 es la crisis de los refugiados. Nunca en la historia hubo tantos refugiados y desplazados a los que no hemos sido capaces de atender. Europa, a pesar de algunos esfuerzos, no ha estado a la altura, fundamentalmente por la responsabilidad de los Estados miembros.
               

                  Miles de estos refugiados no consiguieron sobrevivir. Miles se ahogaron en nuestro mar Mediterráneo y sin embargo, a pesar de todo, y como hemos escuchado esta mañana aquí, la Unión Europea sigue siendo una referencia para muchísima gente. Una referencia de justicia y de solidaridad; un modelo para el mundo. Por eso hablo de responsabilidad y por eso digo que este Parlamento va a seguir reclamando a la Unión que no flaquee en su apuesta por la defensa de los derechos humanos y que lo haga sin complejos, antes de que los intereses políticos y comerciales salten por encima de la dignidad humana.
               

                  Los derechos humanos deben vertebrar nuestra acción exterior e interior, deben ser el elemento central de nuestro mensaje. Solo así podremos ser mínimamente eficaces en su defensa.
               

                  Para finalizar, quiero reconocer el excelente trabajo del señor Lambrinidis. Un trabajo muchas veces poco conocido pero que es referente para muchos de nosotros ya. Enhorabuena y gracias. Y también el suyo, señora Alta Representante. No flaquee. Lo está haciendo usted muy bien. Ustedes dos hacen que la Unión Europea sea mejor.
               

Bas Belder (ECR). – Het zijn in paragraaf 148 van het verslag-Weidenholzer nog geen tien woorden: ‘waar (Europa!) christelijke vluchtelingen regelmatig worden vervolgd op religieuze gronden’. Achter deze weinige woorden echter gaat een wereld van angst, van leed, ja van traumatische ervaringen schuil. ‘Ik had in mijn Duitse opvanghuis meer angst dan in Syrië’, bekent bijvoorbeeld een 29-jarige christelijke vluchteling. Jihadisten uit zijn geboorteland vormden immers zijn medebewoners, die hij dan ook ontvluchtte…Slechts enkele weken geleden publiceerde Open Doors Duitsland zijn onderzoek naar, let wel, 743 rechtsovertredingen tegen christelijke vluchtelingen in Duitse asielonderkomens en nog eens 10 tegen jezidi's. ‘Het topje van de ijsberg’, beklemtoont de hulporganisatie.
               

                  Van doodsbedreigingen, lichamelijk letsel, onzedelijk gedrag jegens vrouwen en meisjes is veelvuldig sprake. Dan zwijgen we maar over het verbale geweld van moslimradicalen richting christelijke asielzoekers als ‘onreine ongelovigen’ die geen gemeenschappelijk dak boven het hoofd verdienen, dus ook geen gebruik mogen maken van gemeenschappelijke keukens en douches.
               

                  ‘Iedere dag word ik bedreigd’, vertelt een christelijke bekeerlinge tijdens een interview met de rug naar de camera. Wat moet zij, wat moeten opnieuw vervolgde oosterse christenen denken van geloofsvrijheid, democratische rechtsstaat in Europa? Aan ons allen het antwoord!
               

Petras Auštrevičius (ALDE). – Mr President, over the last few years, violations of fundamental human rights have become systematic just across the EU's borders, in countries that enjoyed being the EU's partners, strategic partners, or even candidate countries just a while ago.
In Russia, Azerbaijan or Turkey, for instance, the space of civil society has been shrinking, in some cases dramatically. Harassment, imprisonment, and disappearances of independent journalists, political opposition and human rights defenders have become everyday news. Just as one more faked election is on the news every few years.
In some countries like Belarus, things have been fixed for quite some time already when it comes to human rights. Cleansed and frozen. This is the current status of the civil society in Belarus. Once called the last dictator in Europe, Lukashenko can only celebrate today as the restrictive measures are removed. At the same time, globally, in the United Nations we observe another crisis of decision-making. In fact, the veto right has become a tool to defend dictatorships; a cover to make crimes against humanity close to legal. The immense propaganda and manipulation and false information on the top of all these, we are very close to having the cornerstones of the modern world order demolished.

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL). – Señor Presidente, Señorías, cuatro mil quinientos muertos en el Mediterráneo al intentar llegar a nuestras fronteras. Cuatro mil quinientas razones para que sea difícil que las instituciones europeas puedan hablar de derechos humanos. Externalización de nuestras fronteras con acuerdos vergonzantes como el de la Unión Europea/Turquía, mirando hacia otro lado ante la vulneración sistemática de los derechos humanos por parte del Gobierno de Erdogan. Ayer detenían a más de doscientos cargos del partido HDP. Los derechos humanos como estrategia de penetración comercial en terceros países de multinacionales europeas. La austeridad y la deuda como armas de destrucción masiva de derechos sociales en los pueblos del sur de Europa. Millones de personas sufriendo pobreza energética, que cuesta la vida a más de siete mil personas al año en países como España.
               

                  Tenemos que acabar con la hipocresía de una falsa retórica de defensa de los derechos humanos. La mejor forma de defenderlos es practicarlos, Señorías. Lo que tenemos que hacer es, justamente eso, practicarlos.
               

(El orador acepta responder a una pregunta formulada con arreglo al procedimiento de la ‘tarjeta azul’ (artículo 162, apartado 8, del Reglamento))


Președinte: IOAN MIRCEA PAȘCU


Vicepreședinte


Alexander Graf Lambsdorff (ALDE),
Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                        . – Ich habe aufmerksam zugehört und muss schon sagen, eine Frage drängt sich auf: Glauben Sie wirklich, es ist intellektuell, moralisch und politisch richtig, Haushaltspolitik, Austerität, Haushaltsbilanzen mit der Frage von Folter, von Rechtlosigkeit, von religiöser Verfolgung zu vermischen? Glauben Sie wirklich, dass das eine Politik ist, mit der man irgendetwas erreicht, indem Sie das alles in einen Topf werfen? Verhöhnen Sie nicht die Opfer echter Menschenrechtsverletzungen, wenn Sie solchen Unsinn von sich geben?
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
respuesta de ‘tarjeta azul’
                        . – No falte usted a la verdad, Señor. Las políticas de austeridad han generado muerte, han generado desigualdad en la mayoría de los pueblos del sur de Europa. En el informe de 2015, el relator de las Naciones Unidas, Juan Pablo Bohoslavsky, habla de que las políticas de austeridad y los memorándums firmados con Grecia han vulnerado la legislación sobre derechos humanos tanto europea como internacional. Léase los informes de las Naciones Unidas, Señoría.
                  

Heidi Hautala (Verts/ALE). – Mr President, I would like to take this opportunity to come back to the question of the genocide of the Yazidis. Today Nadia Murad said that Daesh took their honour, and the European Parliament, with the award, has given it back. Lamiya Aji Bashar has said that the criminals must be brought to justice.
I come back to the answer that Mrs Mogherini gave about 100 MEPs on 30 May on this issue, where we insisted that she act so that the EU recognises the treatment of Yazidis as genocide. Ms Mogherini, you made a long list of prerequisites for doing that. But my conviction – and I believe that Parliament is united on this – is that it is time for the EU to accelerate this process and to look for the possibility of calling it what we think it is: a genocide. This of course puts obligations on the EU to act on the grounds of the Genocide Convention. I really hope that you will look into this issue again.

Ignazio Corrao (EFDD). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, innanzitutto voglio ringraziare il relatore per l'ottimo lavoro svolto.
                  

                     L'annual report di quest'anno tratta in maniera sintetica ma organica argomenti di notevole importanza: si è riusciti a coprire e a evidenziare le tematiche più attuali e pressanti su questioni che possono definirsi trasversali e sulle quali siamo chiamati a intervenire con maggiore concretezza ed efficacia, anche nel rispetto e per il raggiungimento degli obiettivi di sviluppo sostenibile previsti dall'Agenda 2030.
                  

                     Ho particolarmente apprezzato le parti riguardanti la difesa e la garanzia dei diritti dei popoli indigeni, quindi il sostegno ai difensori dei diritti umani, il rinnovato impegno nella lotta per la libertà di ognuno, in un'atmosfera di pace e di solidarietà. Poi mi preme sottolineare la parte dedicata a Migrants, refugees, asylum seekers and internally displaced persons (IDPs), poiché è un argomento che, a mio modo di vedere, rappresenta la maggiore sfida di questi tempi e su cui si gioca l'intera credibilità dell'Unione europea.
                  

                     Infine il mio plauso va anche alla parte riguardante Trade, business and human rights, argomento approfonditamente trattato nel rapporto della corporate liability, di cui sono stato relatore, poiché, a mio avviso, va prestata maggiore attenzione alle politiche adottate dalle multinazionali in materia di rispetto dei diritti umani.
                  

                     Naturalmente focalizzarsi di più su alcune tematiche non significa tralasciare quelle che sono già state approfondite o prestare minor importanza alle altre. Quando si parla di salvaguardia dei diritti umani, infatti, possiamo distinguere diverse aree e aspetti ma, in fin dei conti, il filo rosso che li lega tutti e che dobbiamo difendere e promuovere resta uno solo, ossia l'agire con umanità. Ora resta solo da vedere se ciò che abbiamo promosso con le parole sarà tradotto in azioni altrettanto lodevoli ed efficaci.
                  

Steeve Briois (ENF). – Monsieur le Président, chers collègues, comme il est amusant de vous voir débattre des droits de l'homme dans une institution qui harcèle et persécute ceux qui ont commis le crime d'être tout simplement des eurosceptiques.
                  

                     Il y a à peine quelques heures, vous votiez le rapport de Richard Corbett, qui restreindra encore davantage la liberté d'expression des députés européens. La démocratie ne se résume pas à glisser un bulletin dans une urne, mais se définit par la capacité d'un peuple à maîtriser son destin. Or, la perte de notre souveraineté législative, budgétaire, territoriale et monétaire a accéléré la déliquescence de la démocratie dans les États membres de l'Union européenne.
                  

                     Comment osez-vous parler de démocratie, alors que vous ratifiez, dans le dos des peuples, des traités de libre-échange comme le TAFTA et que vous leur imposez des quotas de migrants, sans la moindre consultation?
                  

                     Comment osez-vous parler de droits de l'homme, alors que vous avez livré la Libye aux islamistes en soutenant la destitution de Kadhafi, ces mêmes islamistes qui imposent aujourd'hui la charia et qui massacrent les minorités religieuses dans la plus grande indifférence?
                  

                     Comment osez-vous parler des droits fondamentaux, alors que le président de la Commission européenne, M. Juncker, a rendu un vibrant hommage à Fidel Castro qui, je vous le rappelle quand même, est responsable de l'emprisonnement et de la mort de milliers d'opposants politiques?
                  

                     Assez de cette indignation à géométrie variable! Assez de cette Europe totalitaire qui devrait balayer devant sa porte avant de donner des leçons de morale au monde entier!
                  

(L'orateur accepte de répondre à une question ‘carton bleu’ (article 162, paragraphe 8, du règlement))


Elena Valenciano (S&D),
Question ‘carton bleu’
                        . – C'est une curiosité. Comment osez-vous comparer votre sentiment d'être poursuivi dans cette assemblée avec les graves violations des droits de l'homme dont on parle cet après-midi?
                  

                     Comment osez-vous parler de votre position, comme si c'était la même que celle des personnes qui subissent la persécution et la mort?
                  

                     N'avez-vous pas honte, cher collègue?
                  

Steeve Briois (ENF),
Réponse ‘carton bleu’
                        . – Le début d'une dictature commence par les décisions que vous prenez parfois, à savoir, empêcher toute opposition de s'exprimer.
                  

                     Le harcèlement dont les députés européens du groupe Front national sont victimes est totalement scandaleux. Oui, en effet, quitte à vous désoler.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI). – Κύριε Πρόεδρε, η παρούσα έκθεση αποτελεί ένα εγχειρίδιο ψυχαγωγίας και παραγωγής γέλιου. Δεν μπορώ να αποδώσω επιεικέστερο χαρακτηρισμό, σεβόμενος τουλάχιστον τον κόπο του εισηγητή. Να αιτιολογήσω τον χαρακτηρισμό, για να μην κατηγορηθώ για πολλοστή φορά ως ρατσιστής και λαϊκιστής.
                  

                     Η έκθεση αναφέρεται στην ελευθερία σκέψης, έκφρασης, συνείδησης, πίστης και θρησκείας. Όμως στην Ελλάδα και στην Ευρώπη αν δηλώσεις εθνικιστής, χαρακτηρίζεσαι φασίστας. Λες ότι είσαι χριστιανός; Κατηγορείσαι για ισλαμοφοβία. Ζητάς καλύτερες συνθήκες για τους ομοεθνείς σου; Προάγεις τον ρατσισμό. Μιλάς για έθνος; Δεν δείχνεις αλληλεγγύη και είσαι λαϊκιστής.
                  

                     Η έκθεση μιλά για τον σεβασμό της δημοκρατίας και των εκλογών. Φοβερό ανέκδοτο, αν αναλογιστούμε τις λυσσαλέες αντιδράσεις της ευρωπαϊκής πολιτικής ελίτ, που κατηγορούν τους Βρετανούς για το δημοψήφισμα και το Brexit, τους Αμερικανούς για την εκλογή Trump και τους πολίτες που στηρίζουν τα εθνικιστικά κινήματα. Διαφορετική ερμηνεία της δημοκρατίας ή υποκρισία; Τέλος, η έκθεση αναφέρει την καταπολέμηση των διακρίσεων. Η διάκριση όμως κατά των εθνικιστών από τους δήθεν δημοκράτες πρέπει να γίνεται στο πλαίσιο της καταπολέμησης της διάκρισης …
                  

(Ο Πρόεδρος διακόπτει τον ομιλητή.)


László Tőkés (PPE). – Mr President, in its Global Strategy the EU has committed to act globally to address the root causes of conflict and poverty, and to promote human rights. In line with this commitment, this Annual Report reiterates that human rights remain a priority in our external policies, but they are increasingly under threat worldwide. At the hands of the authoritarian regimes, the space for civil society is shrinking, and violence against defenders is increasing. Individuals are persecuted for their faith, the Christians still being the most harassed religious community globally, in places like Iraq, Syria and Pakistan.
In China, in a climate of fear, prominent rights defenders are harassed, tortured and go missing. Uyghur scholar, Ilham Tohti, remains in jail. Tibetans live in constant fear for their existence. Prominent lawyers in China, such as Jiang Tianyong, have gone missing in an ongoing widespread detention.
Considering the current migration crisis in Europe, it is worth mentioning that the report distinguishes between migrants and refugees, in accordance with adequate legal procedures. Our report echoes our strong commitment to European values and universal human rights.

Liliana Rodrigues (S&D). – Senhor Presidente, Senhora Alta Representante, caros Colegas, este relatório é um diagnóstico sobre a vida de homens e de mulheres, de crianças e de idosos, de gente concreta perseguida, humilhada, ferida, afogada e morta – de gente que precisava de proteção e ficou por sua própria conta e sorte. Gente como nós, ou melhor, com menos sorte do que nós, que foi e é vítima de outros homens, de grupos, de organizações e de governos.
                  

                     Este relatório é um sintoma daquilo que há de pior na humanidade, mas também nos mostra a evolução no que de mais básico temos: o avanço da nossa racionalidade e que mostra, por sua vez, a possibilidade de um mundo mais digno.
                  

                     Podia elencar aqui alguns dos piores exemplos de desrespeito pelos direitos humanos, cá dentro e lá fora. Mas o que é importante discutirmos aqui, hoje, é a centralidade dos direitos humanos nas políticas externas da União Europeia.
                  

                     Daí, Senhora Comissária, que seja urgente a efetiva implementação do Quadro Estratégico da União Europeia e o novo plano de ação para os direitos humanos e a democracia. É preciso darmos esse sinal de forma clara, mostrar que as orientações da União Europeia sobre os Direitos Humanos são uma luta contra todas as formas de discriminação.
                  

                     Acreditamos na liberdade religiosa, na igualdade dos géneros, na proteção dos grupos mais vulneráveis e no respeito pelo outro. Precisamos ainda de uma melhor e mais coordenada forma de acolhimento dos migrantes, e para isso é necessário criarmos instrumentos legais para os requerentes de asilo. Esta é uma esperança que incide no reconhecimento do outro e da sua liberdade. É isto que significa ser Europa.
                  

Anna Elżbieta Fotyga (ECR). – Składam hołd ofiarom stanu wojennego w Polsce. Każdy dzień grudnia niósł wówczas nowe zbrodnie. Pomimo postulatów raportu Unia Europejska ma kłopot z zachowaniem jednolitych standardów w systemie praw człowieka, zarówno wewnętrznie, jak i zewnętrznie. Świadczy o tym najlepiej przeprowadzana po raz trzeci, motywowana politycznie debata na temat Polski.
                  

Ivo Vajgl (ALDE). – Spoštovani. Poročilo o stanju ali natančneje o kršenju človekovih pravic v svetu smo v Evropskem parlamentu uvedli kot potencialno močno orodje naše skupne zunanje in varnostne politike.
                  

                     Če je konferenca v Helsinkih pred štirimi desetletji z usmeritvijo reflektorjev na kršilce človekovih pravic odprla pot epohalnim spremembam v svetu, moramo danes samokritično ugotoviti, da pri uporabi tega sredstva mehke politične moči zaostajamo za možnostmi in pričakovanji.
                  

                     Tako tudi to poročilo kljub svoji obsežnosti ne izraža dramatičnosti trenutka, v katerem se je znašel naš planet. Na človekove pravice se sklicujemo, ko jih kršijo oni drugi, miru nočemo proglasiti za temeljno vrednoto, puščamo ljudi same, ko jih je strah sedanjosti in prihodnosti.
                  

                     Evropska unija je, ko gre za izvore kriz, vojn, teptanja človekovih pravic, ujeta v svojo razcepljenost, zgodovino in geostrategije. Zato naša prislovična darežljivost na humanitarnem področju ni dovolj.
                  

                     Kolegi, o človekovih pravicah se bomo morali pogovarjati konkretneje, s sklicevanjem na mednarodno in humanitarno pravo. Biti moramo na strani šibkih in ponižanih, ne na strani moči in njene zlorabe.
                  

                     Hvala lepa.
                  

Jaromír Kohlíček (GUE/NGL). – Pane předsedající, lidská práva jsou jedním ze dvou stěžejních bodů činnosti nového generálního tajemníka Organizace spojených národů Antónia Guterrese. V této souvislosti je politika Evropské unie v dané oblasti pro Organizaci spojených národů velmi důležitá.
                  

                     Přes velký rozsah projednávané zprávy v ní chybí některé zásadní otázky. V bodě migranti není žádný odkaz, který by ukazoval na snahu Evropské unie o tlak na bohaté ropné státy Kuvajt a Saúdskou Arábii. Bylo by přece logické, aby uprchlíci ze Sýrie a Iráku, ve velké většině sunnité, byli přijati právě těmito sousedícími státy, jejichž zdroje jsou podstatně vyšší než v případě Libanonu nebo Jordánska.
                  

                     V celé zprávě postrádám jakoukoliv technickou zmínku o Spojených státech amerických. Řada států Spojených států amerických uplatňuje trest smrti a mezi vyspělými státy má právě tento náš strategický partner, exportér demokracie, nejvyšší procento obyvatelstva ve vězení.
                  

                     Věřím, že činnost Evropského parlamentu přispívá i k ochraně práv většiny obyvatel. Jedná se přece též o původní obyvatelstvo. Kolegyně z Polska bohužel odešla, tam jsou také političtí vězňové a o nich se tady nemluví.
                  

Beatrix von Storch (EFDD). – Herr Präsident! Wir sprechen also über die Menschenrechte in der Welt und die Rolle der EU in diesem Bereich. Die EU spielt sich dabei auf als Staat und Schützer der Menschenrechte in der Welt. Aber die EU ist kein Staat, und Frau Mogherini ist auch keine Außenministerin, und sie wird es auch nicht werden. Es geht Ihnen hier darum, einen politisch motivierten Menschenrechtskanon aufzustellen und zu errichten – einen Wertekanon, den Sie sich konstruieren.
                  

                     Sie wollen sogar die Abtreibung als Menschenrecht überhöhen. Sie soll nicht nur straffrei oder erlaubt sein, sondern sie soll ein Menschenrecht sein. Und sogar die Christdemokraten machen hier mit, die sogenannten Christdemokraten. Apropos, Frau Quisthoudt-Rowohl hat gerade eben gesagt: Die Christdemokraten setzen sich besonders ein für den Schutz der christlichen Minderheiten in der Welt. Ich erinnere daran, dass ich gestern einen Änderungsantrag zur Tagesordnung gestellt hatte. Ich hatte darum gebeten, eine Aussprache über die Anschläge gegen die Kopten, gegen die christliche Minderheit in Ägypten, auf die Tagesordnung zu setzen. Da haben sich die Christdemokraten zu diesem Antrag enthalten. Graf Lambsdorff hat für die FDP zugestimmt, und die Christdemokraten haben sich enthalten. Soviel dazu.
                  

                     Wir sollten aufhören, so zu tun, als würden wir in besonderer Weise die Musterschüler sein mit Blick auf die Einhaltung der Menschenrechte, und sollten uns vielleicht lieber an die eigene Nase fassen und aufhören, der ganzen Welt Vorschriften zu machen.
                  

Nicolas Bay (ENF). – Monsieur le Président, nous avons assisté, tout à l'heure, à la remise du prix Sakharov à deux jeunes yézidies, mais comment ne pas voir dans ce geste du Parlement européen un hommage du vice à la vertu? Loin d'empêcher les massacres, vous avez encouragé la destruction ou la déstabilisation des États laïcs qui protégeaient la minorité. Je pense en particulier aux nombreuses communautés chrétiennes, notamment à l'église arménienne de Syrie, naguère si bien représentée à Alep. Un bénévole de SOS Chrétiens d'Orient, qui est sur place, nous disait tout à l'heure qu'il restait encore environ trois kilomètres carrés aux mains du front al-Nosra. Ces islamistes empêchent les civils de rejoindre les zones libérées. Or, vous n'avez eu de cesse de soutenir ces soi-disant rebelles, affiliés à al-Qaïda, Laurent Fabius allant jusqu'à déclarer qu'ils faisaient, je cite ‘du bon boulot’.
                  

                     Alep sera bientôt totalement libérée, mais il va falloir nettoyer les provinces d'Idlib et de Rakka. Maintenant, il faut empêcher les djihadistes survivants de rentrer en Turquie et en Europe, mais il faut aussi rompre les liaisons dangereuses avec leur soutien du Qatar et de l'Arabie saoudite, liaisons révélées récemment encore par Pierre Conesa pour l'Arabie saoudite et par Christian Chesnot et Georges Malbrunot pour le Qatar.
                  

Teresa Jiménez-Becerril Barrio (PPE). – Señor Presidente, dando hoy voz aquí a las víctimas, voy a centrarme en una de las mayores violaciones de derechos humanos que conozco, que es el terrorismo. El terrorismo utiliza la más brutal de las violencias contra civiles, procurando objetivos políticos, ideológicos o religiosos. El terrorismo ataca la esencia de los derechos humanos, porque son la seguridad y la dignidad de las personas. Destruye el derecho supremo, que es el derecho a vivir. Por ello, considero que una de las prioridades de la política de la Unión Europea respecto a los derechos humanos en el mundo debería ser la lucha contra el terrorismo y promover la obligación que tienen todos los Estados de proteger y velar por la seguridad de su población.
                  

                     La comunidad internacional tiene que tener plenamente en cuenta los derechos de las víctimas del terrorismo, y uno de los más importantes es el derecho a la justicia, siendo necesario que los terroristas sean juzgados por tribunales internacionales, por crímenes contra la humanidad. La impunidad contra cualquier terrorismo, ya sea religioso, nacionalista, étnico o ideológico es una grave violación de derechos humanos. Más de 300 crímenes de la organización terrorista ETA están aún sin resolver. Los delitos de terrorismo no deben prescribir, porque son de lesa humanidad.
                  

                     Hoy hemos visto aquí cómo Nadia y Lamiya, dos víctimas del terrorismo de Dáesh que han visto morir a toda su familia, han sido premiadas con el Sájarov. Quienes han cometido esas atrocidades tienen que pagar por sus crímenes. Nosotros somos la esperanza de los derechos de ellas y de todas las víctimas del terrorismo.
                  

Andi Cristea (S&D). – Domnule președinte, la orizontul anului (hors micro) există puțină speranță pentru o lume mai bună, în care să domine pacea. Războiul, violențele și persecuțiile dictează ordinea de zi pe multe continente și determină mii de oameni să își părăsească locurile natale. Anul 2015 a fost un an de provocări extraordinare pentru Uniunea Europeană și comunitatea internațională, pe fondul instabilității și al conflictelor din Orientul Mijlociu și din regiuni ale Asiei și Africii, urmate de criza migranților, precum și al atacurilor teroriste comise împotriva civililor.
                  

                     Trăim un paradox: statele au tendința să devină tot mai represive, deoarece lupta împotriva terorii reprezintă un argument pentru supravegherea în masă, suprimarea sau îngrădirea drepturilor omului, dar, pe de altă parte, acesta este motivul pentru care tot mai mulți oameni luptă pentru drepturile lor.
                  

                     Vreau să îi adresez felicitări domnului raportor Weidenholzer pentru raportul elaborat, echilibrat și îmi exprim speranța ca acesta să contribuie substanțial la protejarea și punerea în practică a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv dreptul la dezvoltare prin mijloace pașnice, la plasarea drepturilor omului în centrul relațiilor Uniunii Europene cu toate țările terțe.
                  

Monica Macovei (ECR). – În Turcia stau în închisori aproape 40 000 de oameni și alți 100 000 și-au pierdut locurile de muncă. Sunt morți suspecte în fiecare zi, oamenii dispar, nu se știe nimic despre ei și nu există anchete. Rusia bombardează civili și spitale în Siria. În Ucraina sunt peste un milion de oameni strămutați intern din cauza războiului și agresiunii. În China sunt mulți lideri politici care consideră drepturile omului infiltrații străine și, evident, pe activiștii pentru drepturile omului îi închid. Sunt 300 de activiști și avocați arestați în China numai în 2015.
                  

                     Și noi, aici, ce facem? Închidem ochii și continuăm să vorbim despre tratate bilaterale, ajutor financiar, tratate comerciale, alianțe cu toate aceste țări. Dacă Uniunea și-a asumat politici externe bazate pe statul de drept, pe drepturile omului și pe democrație, atunci să le pună în practică și cu aceste țări.
                  

Alexander Graf Lambsdorff (ALDE). – Herr Präsident! Wir debattieren heute im Europäischen Parlament über Menschenrechte, und die Extremisten von links und rechts sagen, das dürften wir nicht.
                  

                     Die einen sagen, wir hätten hier klassenkämpferisch nicht erreicht, was zu erreichen sei. Die anderen behaupten, dass Europa ein homogener Volkskörper sein soll und jede Vielfalt ein Problem sei. Natürlich ist die Europäische Union nicht perfekt. Das weiß jeder, und wir in der Europäischen Union wissen es am besten. Dieser Bericht spricht es aber klar an. Der Respekt für Bürgerrechte ist die Grundlage dafür, dass Menschenrechte gelebt werden können, dass sie respektiert werden. Wir wissen, dass es auch bei uns Probleme mit Bürgerrechten in der Europäischen Union gibt. Wird die Pressefreiheit überall respektiert? Nein. Die Unabhängigkeit der Justiz? Nein. Haben wir Pluralismus, den Schutz des Eigentums überall wirklich so garantiert, wie wir das haben wollen? Nein.
                  

                     Deswegen ist es auch richtig, dass wir innerhalb der Europäischen Union Mitgliedstaaten wie Ungarn und Polen aufrufen, diesen Weg, den sie eingeschlagen haben, nicht weiter zu gehen. Denn wenn wir in der Europäischen Union unglaubwürdig werden, dann können wir nach außen nicht mehr gegen Folter, nicht mehr gegen Vertreibung, nicht mehr gegen Vergewaltigung, nicht mehr gegen Sklaverei, nicht mehr gegen außergerichtliche Hinrichtungen, nicht mehr gegen all diese schrecklichen Menschenrechtsverletzungen glaubhaft auftreten. Genau deswegen ist es so wichtig. Erst fallen die Bürgerrechte, dann fallen die Menschenrechte. Wir müssen den Anfängen wehren.
                  

                     Es gibt zwei konkrete Maßnahmen, die wir ergreifen können. Wir müssen das Mandat der Grundrechteagentur in Wien stärken, dass sie auch Missstände in unseren Mitgliedstaaten benennen darf, und wir müssen das Mandat des Menschenrechtsbeauftragten Lambrinidis und seiner Nachfolger stärken, damit sie im Institutionengefüge der Europäischen Union sichtbarer und stärker werden.
                  

(Der Redner ist damit einverstanden, zwei Fragen nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung zu beantworten.)


Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki. – Panie Pośle, jest Pan skłonny krytykować inne kraje – to już nie pierwszy raz –no ale sprawiedliwość wymagałaby rzetelności wobec własnego kraju. Co mógłby Pan powiedzieć o stanie praw człowieka we własnym kraju? Czy przedstawia on się tak idealnie, jak można byłoby sądzić się z Pana głosu?
                  

Marek Jurek (ECR),
pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki. – Co Pan powie na to, że w Pańskim kraju uniemożliwia się dzieciom mówienie w języku polskim, jeżeli pochodzą z rozbitych małżeństw, a urzędnik Jugendamtu uważa, że to jakoś niewygodne dla kontroli administracji państwowej. Co Pan powie na to, że w bardzo wielu landach do tej pory nie wykonuje się szkolnych przepisów umowy układu państwowego polsko-niemieckiego, który gwarantował obywatelom niemieckim pochodzenia polskiego prawo do zachowania swojej kultury? Panie Pośle, no naprawdę, starajcie się o te prawa człowieka przede wszystkim u siebie.
                  

Alexander Graf Lambsdorff (ALDE),
Antwort auf zwei Fragen nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                        . – Also, ich bin der Letzte, der behauptet, dass in Deutschland alles perfekt sei.
                  

                     Im Rahmen des Universal Periodic Review der Vereinten Nationen werden zum Beispiel mitunter auch die Gefängnisse in Deutschland kritisiert, weil sie nicht den Standards entsprechen, die die Vereinten Nationen erwarten. Das ist richtig, und da muss man offen darüber reden.
                  

                     Ein anderes Problem haben wir bei der Frage mit dem Polnischsprechen. Das ist eine Frage von sogenannten Minderheiten. Die dänische Minderheit in Deutschland darf selbstverständlich Dänisch auch in der Schule sprechen. Hierum geht es: um Schulunterricht. Natürlich dürfen polnische Kinder in Deutschland Polnisch sprechen. Das ist überhaupt kein Thema. Auch unsere sorbische Minderheit darf selbstverständlich Sorbisch in der Schule sprechen und wird entsprechend unterrichtet. Aber darüber führen wir offene Debatten und gute Dialoge. Genauso sollten wir das halten, damit wir auch innerhalb der Europäischen Union glaubwürdig sind, wenn wir uns nach außen – und darum geht es ja bei diesem Bericht – global für Menschenrechte einsetzen.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL). – Señor Presidente. Está muy bien que se haga un informe sobre las violaciones de derechos humanos en el mundo —en el resto del mundo, claro, porque como todas sabemos en la Unión Europea no se violan los derechos humanos para nada—. Pero, vamos, que en realidad a quienes gobiernan la Unión Europea esto de los derechos humanos les da bastante igual, o digamos que es algo secundario.
                  

                     No suspenden los acuerdos de asociación con Israel o Marruecos, a pesar de los crímenes contra el pueblo palestino y saharaui; se siguen vendiendo armas a Arabia Saudí, que está bombardeando Yemen; se deporta a migrantes a Afganistán; se firmó el acuerdo con Turquía, para que se hagan cargo de las personas refugiadas y a cambio Europa calla ante la masacre al pueblo kurdo y ante la represión. Y, por supuesto, nada de tocar a las multinacionales. Y por eso el tratado vinculante para frenar las violaciones de derechos humanos por parte de las grandes corporaciones que se está debatiendo en la Unión Europea no tiene el firme apoyo de la Unión Europea. Eso sí, aprobamos informes estupendos, pero que no recogen absolutamente nada de esto.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE). – Mr President, let me start by thanking our rapporteurs for their commitment in this annual report, which covers a wide range of issues of the utmost importance. I have in mind the advancement of democracy, the rule of law, the universality and indivisibility of human rights, the very basics of the EU CFSP and other policies with an external dimension. The report points out attempts to shrink the space of civil society and limitations on freedoms of assembly or expression. It pays particular attention to women and children, as well as to new challenges like anti-microbacterial resistance and the right to health care, and EU human rights policies in this regard.
It stresses also that trade and human rights must go hand in hand. This is true. The report keeps a horizontal focus and, to my mind, this is one of its shortcomings. EU representatives act in specific countries. They need our support, and they do not see the point in avoiding naming those countries or those responsible for the atrocities in our annual report and it is not at all about naming and shaming.
It is first of all, about the victims, people like Nadia Murad and Lamiya Aji Bashar. It looks like we tend to care about the image and the prestige of dictators and human rights violators, trying not to upset them instead of speaking on behalf of those who are oppressed and denied their rights and freedoms. Finally, Venezuela, Cuba, Russia, Iran, China should be in our report.

Ana Gomes (S&D). – Mr President, the annual report reiterates Parliament's call for the EU institutions and Member States to place human rights at the centre of our relations with all third countries, including strategic partners. But Parliament continues to be bluntly disregarded, and not just in Syria and Iraq, as Lamiya and Nadia today pointed out.
Recent evidence of this is the European Council's silence and the Commission's perfunctory criticism over the recent arrest of Professor Merera Gudina, a prominent Oromo opposition leader, who is being tortured in Ethiopia and continues to be denied access to a lawyer. His crime was to speak at a public hearing hosted by me in this Parliament on the situation in Ethiopia with exiled Oromo athlete, Feyisa Lilesa, and Professor Berhanu Nega, said to be a terrorist by the real terrorist, the Ethiopian Government. The External Action Service and the Commission have yet to join the European Parliament's President in demanding the immediate release of Professor Merera Gudina.
The EU cannot be credible about human rights and the rule of law when it prepares to further finance, via the migration compact, the undemocratic regime in Ethiopia, which is already Africa's top recipient of our development aid – a country under a state of emergency where thousands of peaceful protesters have been massacred, assassinated or languish in jails crowded with journalists and other prisoners of conscience. A country from which thousands have to flee as refugees and migrants – 88 000 this year alone – into war-ravaged Yemen according to UNHCR. How many Ethiopian citizens will have to die, and how close will Ethiopia have to come to civil war to end the EU's complicity with this brutal and callous dictatorship?

Mirosław Piotrowski (ECR). – Panie Przewodniczący! Debatujemy dziś nad sprawozdaniem dotyczącym praw człowieka i demokracji na świecie za 2015 rok. Jest ono bardzo obszerne i liczy ponad pięćdziesiąt stron. Z zadowoleniem odnotowuję zapis zawarty w punkcie 148, gdzie Parlament Europejski podkreśla, że obecnie chrześcijanie stanowią grupę religijną, która jest najbardziej nękana i zastraszana w większości krajów świata, w tym w Europie. To smutna prawda, którą wielokrotnie przypominaliśmy w tej Izbie. Szkoda, że tak niewiele udało się zrobić, aby poprawić los chrześcijan i zapobiec ich prześladowaniom i zabójstwom.
                  

                     Pomimo określenia chrześcijan jako największej prześladowanej grupy na świecie w sprawozdaniu zauważam ogromną asymetrię w porównaniu do sytuacji innych mniejszości. Przykładowo tak zwanym mniejszościom seksualnym LGBTI poświęcamy dużo więcej miejsca, o czym mowa jest między innymi w punktach 124, 125, 126. Zarówno ich brzmienie, jak i inne zapisy dotyczące tak zwanej bezpiecznej aborcji sprawiają, że wielu posłów może zagłosować przeciwko całemu sprawozdaniu.
                  

Ádám Kósa (PPE). – Elnök Úr, örömmel állapítom meg, hogy a jelentés egy egész fejezetet szentel a fogyatékossággal élő személyek helyzetének. Az én kezdeményezésemre bekerült a jelentésbe a fogyatékossággal élő személyekkel kapcsolatos projektek hatékonyságának alapos megvizsgálása, és a projektek végrehajtásába be kell vonni a fogyatékossággal élőket képviselő civil szervezeteket is a ‘semmit rólunk nélkülünk’ alapelv értelmében. Meggyőződésem, hogy az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményét kell követni, és még több olyan projektet kell létrehozni, amely a saját lakóhelyükön támogatja a fogyatékkal élő személyeket, a fogyatékkal élő személyek társadalmi integrációját. Nem beszélni kell, hanem cselekedni. Nem demokráciaexportra van szükség, hanem a helyi közösségek erősítésére. Be kell vonni a helyi civil szervezeteket, hiszen ők pontosan tudják, hogy mire van szükség helyben, és abban is ők tudnak segíteni, hogy a támogatás valóban azokhoz a személyekhez jusson el, akiknek ezeket szánták.
                  

Jussi Halla-aho (ECR). – Mr President, the report contains much that is good and that we can support. Unfortunately the section on immigrants and refugees to some extent repeats failed ideas, insists on solutions that do not work and avoids touching the core problems.
The report as usual calls for more legal channels to Europe for people of all skill levels, including the least qualified. I think this is irresponsible. Western Europe should have learned by now what happens when you import large numbers of people who do not have the skills that are needed in a post-industrial society. You get segregation, crime, religious radicalism and chaos.
We cannot just manage the problem by, for example, relocating irregular migrants. We should focus more on reducing drastically the number of economic migrants who arrive and stay, by means of a more effective returns policy and external border control, tighter rules on family reunification, subsidiary protection, and so on.

Francisco José Millán Mon (PPE). – Señor Presidente, un año más debatimos el informe sobre los derechos humanos y la democracia en el mundo. Un año, este, muy especial, pues el 2016 conmemora el 50o aniversario de los pactos internacionales de Naciones Unidas sobre derechos civiles y políticos y derechos económicos, sociales y culturales.
                  

                     La Unión Europea no es solo una comunidad económica: es también una comunidad de valores, de principios, entre los que el respeto de los derechos humanos, la democracia y el Estado de Derecho ocupan un lugar central y son también, de acuerdo con el artículo 21 del Tratado, objetivos de su acción exterior.
                  

                     Con este espíritu, hoy hemos procedido a la entrega de los premios Sájarov correspondientes a este año. Y esta mañana en este hemiciclo hemos escuchado el testimonio estremecedor de dos víctimas jovencísimas del repugnante Dáesh.
                  

                     Vivimos una cierta regresión en el mundo en lo que se refiere a los derechos humanos. Baste pensar en las atrocidades que se están cometiendo diariamente en Siria. Por ello, la voz de la Unión ha de ser más que nunca inequívoca, máxime cuando están aumentando las voces de los que erróneamente niegan la universalidad de los derechos humanos y afirman que su respeto es una cuestión de puro carácter interno que depende exclusivamente de la soberanía nacional de cada Estado.
                  

                     Por todo ello, la Unión debe seguir promoviendo ante el resto de la comunidad internacional su respeto y la defensa de la dignidad de la persona, en particular ahora, cuando se repiten los crueles ataques del terrorismo contra los derechos más básicos. En este sentido, termino mi intervención condenando de forma enérgica, señor Presidente, los atroces atentados de este fin de semana que han ensangrentado, entre otras, ciudades como El Cairo y Estambul.
                  

Liisa Jaakonsaari (S&D). – Arvoisa puhemies, tämä Strasbourgin täysistunto on hyvä esimerkki siitä, miten laajasti Euroopan parlamentti käsittelee ihmisoikeuksia. Ensimmäiseksi luovutimme jesidinaisille kunnioittavan palkinnon, sitten meillä on esityslistalla Uzbekistanin puuvillapeltojen pakkotyöläiset ja EU:n itäisissä kumppanuusmaissa tapahtuvat ihmisoikeusloukkaukset. Tämä on hyvä esimerkki siitä, että ihmisoikeudet ovat Euroopan unionin esityslistalla. Niin kuin joku täällä sanoi, ne ovat kuin sydän, ja onneksi tämä sydän sykkii ja Euroopan unioni elää juuri näiden arvojen takia.
                  

                     Haluaisin puuttua vielä kahteen asiaan. Niin kuin edustaja Lambsdorff sanoi, EU:n sisällä on huolestuttavaa kehitystä oikeusvaltiokehityksessä. Se on totta. Toinen asia on se, että EU:n jäsenmaat vievät aseita kriisialueille. Näihin on saatava muutos.
                  

Marek Jurek (ECR). – Panie Przewodniczący! Szanowni Państwo! Rzadko można spotkać tak kuriozalne i cyniczne pomysły jak zamieszczona w sprawozdaniu o prawach podstawowych w Unii propozycja, by zapobiegać śmiertelności wśród noworodków poprzez łatwy dostęp do tak zwanej bezpiecznej aborcji. Jak może w ogóle funkcjonować demokracja, jeżeli sofistyka spycha debatę publiczną na taki intelektualny i moralny poziom.
                  

Tunne Kelam (PPE). – Mr President, Mrs Mogherini, Mr Lambrinidis, we are debating last year's human rights situation, but just now at this moment Syrian Government soldiers are slaughtering civilians in Aleppo. A so-called solution there has been reached by trampling on all possible human rights and rules. The message we get today from Aleppo is that ‘might is making right’. The EU's role, obviously, is not only to take care of the refugees, which we are doing, but its role is to prevent these tragedies from happening as far as possible, and resolve the crisis. We remain, unfortunately, divided and hesitant.
Today's Sakharov Prize Winners, Nadia and Lamiya, called once again to bring to justice those who have committed crimes against humanity. The EU's role should be to initiate something to implement this. In the past six years the European Parliament has called, in three resolutions and two recommendations, to sanction individuals directly linked to the death of Sergei Magnitsky. Why has there been no action taken on this so far?
The US, Canada and now my own country, Estonia, have enforced the Magnitsky list. By doing the same, the EU could possibly make a difference. What do we need? Last week, Mikhail Kasyanov said that the best way to help the Russian people – and that applies also to the Syrian people – is for the EU to stay true to its own values and principles, to implement them in deeds and not only in words.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Gilles Lebreton (ENF),
question ‘carton bleu’
                        . – Monsieur Kelam, cher collègue, vous avez fort justement fait allusion aux lauréates du prix Sakharov, ces deux femmes yézidies, très courageuses, qui ont souffert des agissements de Daech. Mais pour autant, même s'il faut, bien sûr, les soutenir, ne croyez-vous pas que vous opérez quand même une certaine réduction en estimant qu'il faudrait finalement reprocher à Assad et à Poutine ce qu'ils font à Alep? Car n'oublions pas tout de même qu'ils sont en train de combattre précisément Daech, qui a persécuté ces deux femmes.
                  

                     Ne croyez-vous pas, Monsieur Kelam, qu'il faudrait nuancer votre propos?
                  

Tunne Kelam (PPE),
blue-card answer. – Thank you for this question. I think this is a very risky approach, to differentiate between evils. There can be manifold evils. We think about Hitler or Stalin in the Second World War, and to ally with Stalin against Hitler brought about the slavery of East European nations for 50 years.

Cécile Kashetu Kyenge (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, questa mattina il Parlamento ha conferito il suo più alto riconoscimento per la lotta a favore dei diritti umani, premiando due giovani donne straordinarie.
                  

                     La loro storia e la loro testimonianza è andata nei nostri cuori e ci ha confermato quanto le violenze e le discriminazioni nei confronti delle donne e delle ragazze siano aumentate negli ultimi anni soprattutto nelle zone di guerra e sotto i regimi autoritari: lo sfruttamento, la schiavitù, la violenza domestica nonché il ricorso alla violenza sessuale come arma di guerra, ma non solo, perché la violenza contro le donne si esprime anche sotto altre forme, incluse le molestie, il bullismo, l'intimidazione e la discriminazione.
                  

                     L'Europa deve rimanere un modello per la convivenza di popoli e culture nel mondo, Nadia e Lamiya ce l'hanno ricordato nella loro allocuzione. È inaccettabile che ad oggi in molti paesi del mondo, le donne non godano ancora delle stesse libertà fondamentali e degli stessi diritti economici, sociali, culturali, civili e politici degli uomini. L'Europa ha gli strumenti per promuovere i valori democratici nel mondo. Quello che chiediamo è una maggiore ambizione nelle politiche a favore della tutela dei diritti e della dignità di milioni di donne al mondo, vittime di ogni forma di violenza e di perseguire nel nostro impegno di denuncia e sanzione nei confronti dei responsabili di genocidi, crimini contro l'umanità e crimini di guerra, compresi crimini connessi alla violenza sessuale.
                  

Ruža Tomašić (ECR). – Gospodine predsjedniče, svako je društvo slobodno onoliko koliko su slobodni njegovi najranjiviji pripadnici. Stabilno će društvo naći načina da zaštiti takve društvene skupine i stvoriti okolnosti u kojima će one dati svoj doprinos njegovu razvoju.
                  

                     Pripadnici manjina kroz povijest su značajno obogatili hrvatsko društvo. No vrednovanje manjinskog doprinosa danas se svodi nažalost isključivo na materijalna prava koja konzumiraju manjinski politički predstavnici i uski krug njima odanih ljudi koji političkim ucjenama utjeruju proračunski novac. Ovakav pogrešan pristup vrednovanju manjina doveo je do apsurdne situacije u kojoj se na manjine, unatoč cijelom nizu pozitivnih povijesnih primjera, ne gleda kao na one koji obogaćuju, već nepravedno konzumiraju nešto što im ne pripada.
                  

                     Pripadnike manjina moramo štititi. Ali, u hrvatskom slučaju, prije svega od pojedinaca koji ih navodno predstavljaju, a u stvari se preko njihovih leđa bore samo za svoj osobni interes.
                  

Jaromír Štětina (PPE). – Pane předsedající, naše výroční zpráva obsahuje řadu dobrých doporučení, přesto se však obávám, že pro stromy nevidíme les.
                  

                     Na straně třicet dva naší zprávy hovoříme o právech dětí. Nepřinášíme však klid zbraní ani odpovědi dětem, které dnes zahynou v Aleppu. Ani těm, které tam zemřou zítra. Proč umírají a čí vinou? Mluvíme o lidských právech a jejich porušování. Začněme tedy konečně jednat a zastavme ta největší zvěrstva. Začněme u činů, které se v jednadvacátém století nikdy neměly odehrát.
                  

                     Když do rovnice dosadíme viníky, přijdeme na to, že musíme resuscitovat fungování Rady bezpečnosti OSN. Dokud stát odpovědný za porušování mezinárodního humanitárního práva drží právo veta, budeme jen dále bezmocně přihlížet novým zvěrstvům. Rusko a Assád musí konečně převzít odpovědnost za své činy. Osmdesát tisíc lidí na rozloze dva krát čtyři kilometry je paralyzováno v bludném kruhu smrti.
                  

                     Množina porušování lidských práv ve světě je největší za poslední dekády. Pevná páteř mezinárodního práva, důsledné vyvozování odpovědnosti za jeho porušování je condicio sine qua non i naší budoucí existence.
                  

Boris Zala (S&D). – Mr President, the narrative is that the EU can only be a genuine strategic actor if it embraces realpolitik and cynicism. It is a dangerous and false narrative and a false dilemma, whether in the context of the refugee crisis or relations with Turkey or with Russia, or security in northern and western Africa. Ultimately, the root causes of European insecurity lie in gross abuse of human rights and failing governance in our neighbourhood. We don't need another endless debate about the trade-off between strategic interests and human rights. Indeed, instead, we need a more strategic approach to promoting human rights.
The EU must seize the initiative and formulate a positive agenda, such as pushing a new global architecture to manage migration flows and ensure the rights of refugees. In the same way, the EU pushed for R2B arms control, climate change, transitional justice and other issues. After the US elections, the EU may be the last global actor able and willing to fight for universal principles.

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR). – Panie Przewodniczący! Koleżanki i Koledzy! Jedna uwaga i jedna polemika. Bardzo się cieszę, że sprawozdanie skoncentrowane jest na tym, co kluczowe: na wolności religijnej, na proteście przeciwko prześladowanym chrześcijanom, na ochronie praw uchodźców i walce z handlem ludźmi. To prawdziwa barbarzyńska plaga współczesnego świata.
                  

                     Ale sprawozdanie, a przede wszystkim nasza dyskusja powinna unikać stronniczości i tutaj raz jeszcze polemika z panem posłem Lambsdorffem, który nie odpowiedział na moje i pana posła Marka Jurka pytanie. Otóż w Polsce, którą Pan tak swobodnie krytykuje, jest bardzo silna ochrona mniejszości narodowych: Niemcy w Polsce mają pełne prawa szkolne, własne szkoły, edukację, a nawet reprezentację parlamentarną. Niemcy natomiast nie uznają praw mniejszości narodowych w pełnym wymiarze. Zapraszam więc do Polski, żeby poznał Pan dobre wzorce, z których mogłaby korzystać i pana ojczyzna, i cała Europa.
                  

Lars Adaktusson (PPE). – Herr talman! I dag firas Sankta Lucia. I mitt hemland Sverige kommer hon med ljus under den mörkaste delen av den mörkaste årstiden. För 1700 år sedan led Sankta Lucia martyrdöden på Sicilien. I går begravdes 25 andra martyrer i Kairo. De blev offer för en förföljelse av kristna som för tankarna till 300-talet och martyren Lucia.
                  

                     Herr talman! Religionsförföljelse är i dag ett av de vanligast förekommande brotten mot mänskliga rättigheter. Jag nämner detta eftersom jag tillsammans med andra ledamöter har föreslagit att det betänkande som vi diskuterar i större utsträckning ska belysa religionsfriheten. Många av de ändringsförslag som vi har lagt fram finns nu i detta betänkande, och jag vill tacka föredraganden Josef Weidenholzer för ett mycket bra arbete.
                  

                     Samtidigt vill jag uppmana denna kammare att alltid fullt ut betrakta religionsfriheten som en central del av begreppet mänskliga rättigheter. Eller, som FN:s särskilda sändebud för människorätt säger: Mänskliga rättigheter utan perspektivet av religionsfrihet saknar värde.
                  

                     Låt oss vara överens om detta, låt oss agera utifrån detta, låt oss hedra martyrerna i Kairo genom att alltid stå upp för religionsfriheten. Tack!
                  

Afzal Khan (S&D). – Mr President, I want to first congratulate the rapporteur for this balanced and comprehensive report. Last Saturday was Human Rights Day, celebrating the dignity and worth of every human being. Today we heard the moving testimonies of the Sakharov Prize laureates and their extraordinary work for women affected by Isis' campaign of sexual violence. But we have so much more to do.
Today, there are reports in Aleppo of civilians being killed on the spot, mass detentions and bodies abandoned in the street. There have been serious human rights violations against Rohingya civilians, violations against civilians in occupied Kashmir, and similarly attacks against Coptic Christians in Egypt. It is a sad catalogue of suffering. We need to redouble our efforts to aid those who need it most and call for the perpetrators for those violations to be held to account in every possible forum. Human rights are not a matter of derogation, instead they should become the strongest pillars in all external policies and relations of the European Union.

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, η προστασία των ανθρωπίνων δικαιωμάτων είναι αδιανόητη χωρίς την προστασία των κοινωνικών και οικονομικών δικαιωμάτων των πολιτών. Πριν από τριάμισι χρόνια μαζί με άλλους συναδέλφους στην Κοινοβουλευτική Συνέλευση του Συμβουλίου της Ευρώπης είχαμε την ευκαιρία να ψηφίσουμε ένα σημαντικό ψήφισμα σύμφωνα με το οποίο η λιτότητα αποτελεί παραβίαση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων και αυτό είναι πλέον καθοριστικό· το βλέπουμε παντού. Βλέπουμε τη λιτότητα να πλήττει την Ελλάδα, να πλήττει τους φτωχούς πληθυσμούς σε όλη την Ευρωπαϊκή Ένωση και με αυτό τον τρόπο να έχουμε μια καραμπινάτη παραβίαση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων.
                  

                     Επιπλέον, στην Ελλάδα υπάρχει ένα ακόμη ζήτημα: οι χιλιάδες πρόσφυγες που έχουν εγκλωβιστεί στα νησιά του Αιγαίου αυτή τη στιγμή βρίσκονται σε άθλια κατάσταση. Παραβιάζονται και τα δικά τους δικαιώματα, τα ανθρώπινά τους δικαιώματα, και γι' αυτό πρέπει να αρχίσει η μετεγκατάσταση αυτών των προσφύγων από τα νησιά του Αιγαίου στην Ευρωπαϊκή Ένωση. Ταυτόχρονα, παραβιάζονται και τα δικαιώματα των κατοίκων των νησιών του Αιγαίου, επειδή βρίσκονται αυτές οι καταστάσεις εκεί.
                  

Mariya Gabriel (PPE). – Monsieur le Président, je voudrais tout d'abord saluer le travail du rapporteur, qui n'est jamais un exercice facile.
                  

                     Permettez-moi de relever quatre éléments qui me semblent saillants pour le rapport annuel. En premier lieu, comme le rapport le met en évidence, l'ampleur des flux migratoires a soulevé des problématiques importantes en matière de droits de l'homme. Le lancement de l'opération Sofia est un moyen de lutter contre les trafiquants et, ainsi, de protéger les droits de l'homme. Il est donc aujourd'hui crucial que les droits de l'homme restent une ligne rouge dans le dialogue que nous avons avec les pays tiers pour une gestion commune de la migration, notamment dans le cadre du plan d'action de La Valette.
                  

                     Deuxième élément que je relève dans le rapport: le rôle clé des délégations de l'Union européenne. On souligne le rôle qu'elles ont à jouer pour contribuer à la protection des défenseurs des droits de l'homme, lancer des alertes précoces en cas de détérioration de la situation et assurer le suivi des recommandations des missions d'observation électorale. Ces attentes impliquent que des capacités humaines et financières suffisantes soient allouées, et que les délégations reçoivent le soutien des ambassades des États membres.
                  

                     Troisièmement, la lutte contre l'impunité et le rôle de la Cour pénale internationale. Oui, l'Union européenne doit rester ferme sur le statut de Rome. Néanmoins, je crois qu'il nous faut une véritable stratégie pour promouvoir l'adhésion à la CPI des États qui n'ont pas encore signé ou ratifié son statut, et donc élargir son champ régional, mais il faut trouver aussi un moyen d'incorporer les critiques des membres de manière constructive.
                  

                     Enfin, je voudrais citer l'adoption du plan d'action 2016-2020 en matière d'égalité entre les hommes et les femmes et d'émancipation des femmes.
                  

                     Aujourd'hui, le message que nous envoyons est très fort. Tirons-en des résultats concrets.
                  

Francisco Assis (S&D). – Senhor Presidente, quero começar por saudar a qualidade deste relatório e por lamentar a forma moralmente miserável e intelectualmente primária como as forças extremistas representadas neste Parlamento abordam a questão dos direitos humanos, como ficou bem patente ao longo de todo este debate.
                  

                     Este relatório realça de forma rigorosa os principais problemas com que o mundo se confronta no campo dos direitos humanos. Estes estão, infelizmente, a sofrer retrocessos preocupantes em diversas regiões e a União Europeia tem de redobrar os seus esforços para contrariar esses mesmos retrocessos.
                  

                     É verdade que se verificaram alguns avanços, por exemplo no que toca ao crescente condicionamento dos acordos comerciais da União Europeia com países terceiros ao respeito pelos direitos humanos. Refiro-me, por exemplo, à aplicação do esquema generalizado de preferências comerciais e à multiplicação de estudos de impacto relativos aos investimentos externos da União Europeia.
                  

                     O novo plano de ação para os direitos humanos e a democracia tem aspetos muito positivos e o instrumento para a democracia e os direitos humanos continua a revelar-se fundamental, mas são avanços tímidos. As guerras e o terrorismo, a situação dos migrantes e refugiados, o tráfico de seres humanos, a criminalização das liberdades fundamentais, a perseguição das minorias, a repressão exercida sobre os defensores dos direitos humanos, o desprezo pelos povos indígenas, o desrespeito pelos dos direitos das mulheres, configuram um cenário extremamente perigoso e desde logo são fenómenos quase sempre interligados.
                  

Branislav Škripek (ECR). – Európska únia chce exportovať ľudské práva a demokraciu. Toto je naozaj vysokohodnotná exportná skutočnosť, ale paradoxom je, že demograficky zomierajúca Európa chce svetu radiť, ako má prosperovať.
                  

                     Čo nás k tomu oprávňuje, sa pýtam. Ak chceme dodržiavať ľudské práva, potrebujeme ľudí, na ktorých sa budú vzťahovať. Európska únia má nebezpečne nízku mieru pôrodnosti na úrovni 1,58 dieťaťa na ženu; o 50 rokov budú krajiny s kriticky nízkymi číslami pôrodnosti, ako napríklad Poľsko, Portugalsko alebo aj moja vlastná krajina Slovensko, stáť na pokraji kolapsu. Prečo teda nepodporujeme prirodzené manželstvo a tradičné rodiny už teraz. Táto správa vôbec neuprednostňuje manželstvá a rodiny, ktoré predstavujú kľúč k prosperite vo svete. Naopak, mnoho odstavcov sa venuje propagovaniu bezdetných vzťahov a sterilite alebo potratom detí. Nie je to zvláštne vyvážať kultúru typu ‘pozabíjajte si deti a bude sa vám žiť lepšie’? Stratégia a rozvojová pomoc Európskej únie by mali podporiť rodiny a rodinné podnikanie, pretože tie napomáhajú stabilným a prosperujúcim demokraciám.
                  

György Hölvényi (PPE). – Elnök Úr, konkrét példán keresztül szeretném megvilágítani ezt a nagyon fontos témát. Az elmúlt napokban jártam Irakban, Moszul térségében és tudom, hogy Mogherini asszony mennyire elkötelezettje ennek a térségnek és a helyzet normalizálódásának. Tehát az emberi jogi helyzetről három mondatot szeretnék mondani. Semmi mást nem lehet tenni addig, amíg az emberi jogi szempontból a biztonságot nem garantáljuk. Semmiről nem érdemes beszélni, amíg egymással ellentétes embereket nem tudunk tárgyalóasztalhoz ültetni. Több százezer menekült szeretne hazatérni, de egyelőre reménye sincs rá. Európának három dologban lehet segíteni: víz, villany, oktatás. Ilyen egyszerű ezt kérem kimondani, megtenni teljesen más. Egyet tudomásul kell venni, és erre nagyon szeretném felhívni a figyelmet. Milliók fognak Irakból elindulni, ha nem segítünk. Vagy segítünk, vagy jönnek.
                  

Procedura ‘catch the eye’
                        


Csaba Sógor (PPE). – Mr President, today, when human rights are under threat worldwide, when more and more people are fleeing from war and armed conflicts, and when there are more than 250 million children alone living in countries affected by conflict, many of them forcibly displaced, coherent and strong EU action is ever more important in order to support the development of long-term sustainable solutions in areas of conflict and oppression.
This is why I believe that the report rightly points out the need to mainstream our human rights and democracy support actions across all policies with an external dimension, such as development, migration, trade and neighbourhood policy. A more focused, systematic and coordinated use of our human rights instruments is thus essential. But just as essential is that the EU increase its credibility worldwide and lead by example in the area of democracy, human rights and respect for minorities.

Julie Ward (S&D). – Mr President, there is no doubt that the situation of human rights in the world today is dire. As we speak, the Assad regime is destroying what is left of besieged Aleppo, reportedly massacring thousands of civilians. Our thoughts and actions are with those suffering right now.
We must also stand up and fight for the release of human rights defenders and political prisoners around the world. Sadly, human rights defender Nabeel Rajab, seen here, is still in prison, whilst the Bahraini Government reviews his tweets. The European Union, you, High Representative, must demand his immediate release.
In Iran, UK-Iranian citizen Nazanin Zaghari-Ratcliffe has been imprisoned for unknown charges, separated from her baby daughter and her husband, Richard. The UK Government and EU diplomats must do more to secure her release. Together with my colleagues I will continue to do what I can to ensure she comes home safely. And colleagues, I would urge all of you to take part in the annual Amnesty International ‘Write for Rights’ campaign for the release of political prisoners.

Илхан Кючюк (ALDE). – Годишният доклад за правата на човека и демокрацията в света обстойно отразява, че 2015 г. беше година на сериозни предизвикателства за правата на човека и демокрацията. Неспиращи военни конфликти, нарастващ авторитаризъм, свиване на гражданското общество, ограничаване на свободата на словото и медиите, увеличаваща се дискриминация и език на омразата. В контекста на тази сложна международна обстановка намирам предприетите от Европейския съюз действия за защита на правата на човека и демокрацията за успешни и адекватни. Въпреки това смятам, че Европейският съюз може да отговори по-ефективно на многобройните предизвикателства пред правата на човека, ако използва целенасочено и координирано широкия набор от инструменти, с които разполага.
                  

Takis Hadjigeorgiou (GUE/NGL). – Mr President, I took the floor to propose to Ms Mogherini a very specific idea on the ongoing talks on Cyprus: please support the right and the obligation of the two leaders in Cyprus to propose their own suggestion on the issue of safety and guarantees. In case we face a new collapse, the leaders representing the Cypriots should respond accordingly and in common line, and they should respond because they represent the Cypriots, no one else supports them to do so. One final thing, try to establish in Cyprus an important European institution. Institutions, as you know, provide more safety than armies, not to say the opposite: that armies provide uncertainty, unsafety, rather than safety.

Juan Fernando López Aguilar (S&D). – Señor Presidente, vicepresidenta, señor Lambrinidis. ¿Es la situación de los derechos humanos y de la democracia en el mundo peor que nunca antes en la historia? No. Pero lo que sí es cierto es que nunca como ahora habían sido tan visibles para este Parlamento Europeo los problemas y las violaciones de los derechos humanos en cualquier rincón del mundo. Lo vimos ayer, y esta mañana también, con el testimonio absolutamente conmovedor de dos jóvenes yazidíes brutalmente torturadas y violadas.
                  

                     Pero no basta con que la Unión Europea las reconozca con el Premio Sájarov. La Unión Europea tiene que ser capaz también de desarrollar una política exterior y de seguridad y de defensa común que sea capaz de asegurar la derrota de la crueldad del Dáesh. Derrota política, derrota militar; pero también derrota moral, evitando la impunidad de los perpetradores de violaciones de los derechos humanos.
                  

                     Pero esa derrota moral exige también que vinculemos este debate con el de ayer, que pone de manifiesto que los derechos fundamentales y los derechos humanos también declinan en la Unión Europea: violaciones de los derechos contra la mujer, y no solo de sus derechos de salud sexual y reproductiva; violaciones de las minorías religiosas, étnicas y por su orientación sexual; violaciones de los derechos de personas sujetas a los poderes públicos en el sistema penitenciario.
                  

                     Es imprescindible ratificar el Convenio Europeo de los Derechos Humanos. Y es imprescindible también que digamos alto y claro que no basta con que Europa sea un espacio libre de pena de muerte. Esta tiene que ser la casa de los derechos humanos. Una referencia moral.
                  

Nicola Caputo (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, anche il 2015 è stato un anno difficile, si sono registrate numerose violazioni dei diritti umani e la democrazia ha sofferto in molte parti del mondo. In molti paesi sono state registrate restrizioni alle organizzazioni non governative, gravi violazioni dei diritti umani ai danni degli attivisti e attacchi contro giornalisti e blogger. Il trattato di Lisbona ha rafforzato l'impegno dell'Unione europea sulla scena internazionale, ma c'è bisogno di fare molto di più per garantire le libertà fondamentali, il rispetto della dignità umana, i principi di uguaglianza e di solidarietà.
                  

                     Anche la minaccia terroristica, che ha colpito duramente l'Europa prima a Parigi e poi a Bruxelles, ha messo a dura prova il nostro sistema. Nella relazione annuale si sottolinea la necessità di bilanciare esigenze di sicurezza con il rispetto delle libertà civili. Oggi più che mai la costruzione di uno spazio europeo dei diritti che sia autenticamente inclusivo nella sua complessità e non unicamente geografico deve essere una priorità nell'agenda delle istituzioni comunitarie e degli Stati membri.
                  

(Încheierea procedurii ‘catch the eye’)


Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy. – Mr President, very briefly, just to say that I fully share the views of most of you. All of your observations will obviously inform our constant daily work and also including some suggestions that were more focused on precise elements or files we are working on, from the individual cases to the big crisis zones.
Some of you, I think Mr Panzeri said that human rights are a fundamental component of every single policy of the European Union. This is exactly my commitment. It is also my institutional responsibility regarding the external policies of the European Union: trying to make sure that human rights are at the centre of whatever we do, be it security, development, be it trade, be it all the external policies we run.
Let me also underline that I share very much what some of you said: this also requires a policy coherence in our internal policies. This goes beyond my institutional responsibilities, but this is at the core of my political worries. The more we are consistent with human rights, respect and promotion inside our borders, the more we are credible and also powerful in ensuring human rights are protected and promoted outside of the Union.
As many of you remembered and recalled, we are a community of values and not only a community of people or policies. I would really plead for you to use, at least in this Chamber, appropriate language. I have heard words today that hurt me very much, especially after having heard this morning the testimony of two girls who have shown incredible courage, not only for what they have lived through, but also for sharing this experience with others, reliving their experiences in such a painful way. Hearing in this room words like ‘imported people’ as if people could be traded or imported or exported, I think it is really something we should pay attention to, especially in this room, to honour the community of values that you all represent in this Chamber.
Work continues with our special representative, with Stavros, every single day, on all the various files. I am sure that we will continue to work together in this respect with the role of the European Parliament at the centre of our daily work and the European Union will continue to be, at least externally, and I hope also internally, very strongly, the most active, the most dedicated, the most committed promoter and defender of human rights in the world. Because we see all the limits of our work; we see the limits of our results: a lot of frustration sometimes, but still we continue. But if you look around in the world, you realise that we are the most committed, the most dedicated, the most convinced promoters of human rights all over the world, and I will continue, together with you, to be strongly committed to this.

Josef Weidenholzer,
Berichterstatter. – Herr Präsident! Ich möchte mich sehr herzlich bei allen Kolleginnen und Kollegen bedanken, dass sie die verschiedensten Aspekte, die ich aus Zeitmangel nicht behandeln konnte, dann in ihren Redebeiträgen behandelt haben. Ich möchte mich ganz besonders bei der Hohen Beauftragten, Frau Mogherini, bedanken, dass sie klargemacht hat, dass Menschenrechtsverletzungen Länder nicht sicherer machen, sondern dass eher das Gegenteil der Fall ist, dass überall dort, wo Menschenrechte, Demokratie und Rechtsstaatlichkeit nicht geachtet werden, dann ein großes Sicherheitsmanko entsteht. Das ist ein sehr wichtiges Statement, das man natürlich auch in der Alltagspolitik beachten soll.
                  

                     Ich möchte drei Punkte kurz herausgreifen: Es wurde auf die Strafverfolgung hingewiesen, und ich meine, ein Instrument ist in der Tat nur dann gut, wenn es Zähne hat. In diesem Sinn müssen wir sehr viel daransetzen, diese Instrumente zu verbessern.
                  

                     Es ist auch gut, wenn wir neue Entwicklungen sehen. Wir haben uns hier in diesem Bericht mit Drohnen beschäftigt. Das ist etwas ganz Neues, wo quasi außerhalb des normalen Rechtsrahmens plötzlich Verletzungen der Menschenrechte auftreten können, wo quasi Maschinen Verantwortung übernehmen. Das ist etwas, was wir eigentlich bisher so nicht gekannt haben. Wir haben durchaus diese Aspekte auch sehr eingehend behandelt, wie etwa Meinungsfreiheit im Internet, Hassreden. Auch hier sollte man aktiver sein.
                  

                     Natürlich haben wir – als Antwort auf einige Kollegen, die jetzt nicht mehr hier sind – über Menschenrechtsverletzungen in der EU geredet. Ich möchte Sie alle daran erinnern, dass Sie selber gestern über den Grundrechtebericht abgestimmt haben, also genau über das, was Sie nachher kritisiert haben.
                  

                     Lassen Sie mich kurz noch sagen: Wir sollten uns überlegen, wie wir diesen Menschenrechtsbericht reformieren können. Er müsste zeitnäher sein, er müsste schlanker und präziser werden, und er müsste bessere Kommunikationsmöglichkeiten auch mit der Kommission ermöglichen. Die Rolle des Menschenrechtsbeauftragten ist hier ganz wesentlich. Lassen Sie mich abschließend nur eines sagen: Wo wir heute so lange über Menschenrechte geredet haben, sollten wir auch an die Menschen in Aleppo denken, die jetzt in diesen Minuten Fürchterliches erleben müssen.
                  

Președintele. – Dezbaterea a fost închisă.
                  

                     Votul va avea loc miercuri, 14 decembrie 2016.
                  


Declarații scrise (articolul 162)



Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Ľudské práva reprezentujú jednu zo základných hodnôt, na ktorých je Európska únia postavená. Musí preto aktívne vystupovať proti akémukoľvek ich porušovaniu. Platí to smerom do vnútra, aj navonok. Do týchto aktivít je preto v budúcnosti potrebné ešte výraznejšie zapojiť aj európsku diplomatickú službu. Prípady porušovania ľudských práv by mali byť výraznejšie zohľadňované aj pri budovaní ekonomických a obchodných vzťahov Európskej únie a jej členských štátov s tretími krajinami. Ich ochrana je dôležitá predovšetkým z pohľadu rozličných zraniteľných skupín obyvateľstva. Či už ide o ženy, deti, menšiny, seniorov, ale napríklad aj hendikepovaných ľudí, na ktorých sa bohužiaľ často zabúda. Každá z nich je špecifická z hľadiska svojich práv a potrieb v tejto oblasti. Pri ich zabezpečovaní plnia nezastupiteľnú úlohu rozličné organizácie v rámci fungujúcej občianskej spoločnosti. Tie preto netreba spochybňovať, čoho sme dnes bohužiaľ svedkami aj na domácej politickej scéne. Naopak, je potrebné im pomáhať a pracovať na posilňovaní ich nezávislosti.
                  

María Teresa Giménez Barbat (ALDE),
por escrito. –Pocos días después del Día de los Derechos Humanos, debatimos hoy en esta Cámara los esfuerzos de la Unión por promover el respeto de los derechos humanos en el mundo. Nuestras prioridades se han centrado en asuntos tan importantes como la libertad de expresión y asociación, la libertad de conciencia, la abolición de la pena de muerte o la lucha contra la tortura entre otros, y debemos seguir luchando con una estrategia ambiciosa que sitúe los derechos humanos en el centro de la agenda de las relaciones de la Unión con el resto de los países. Numerosas son las violaciones de derechos humanos que se viven a diario en el mundo, pero hoy me gustaría aprovechar esta oportunidad para resaltar la situación impostergable en la que se encuentra el pueblo saharaui en el Sahara Occidental. Junto con numerosos compañeros hemos presentado una enmienda destacando la incuestionable falta de respeto de los derechos fundamentales en estos territorios ocupados y la liberación de los presos políticos. Queremos una solución duradera del conflicto del Sáhara Occidental radicada en el derecho a la autodeterminación del pueblo saharaui, en conformidad con las resoluciones de las Naciones Unidas.
                  

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Promicanje i zaštita ljudskih prava i demokratskih vrijednosti ugroženi su diljem svijeta, te bez obzira na napretke koji su u učinjeni tijekom 2015. postoje još uvijek ozbiljni problemi koji koče slobodu izražavanja, misli, savjesti i vjeroispovijedi te slobode okupljanja i udruživanja. Nužno je spriječiti represivne zakone koji negativno utječu na civilno društvo te osnažiti vanjsku i sigurnosnu politiku temeljenu na demokraciji i vladavini prava.
                  

                     U tom kontekstu neizbježno je koordinirano djelovanje međunarodne zajednice, jer samo na taj način se mogu postići visoki standardi ljudskog dostojanstva, jednakosti i solidarnost. Povrh toga, smatram da Europska unija i države članice trebaju u potpunosti implementirati mjere uspostavljene Akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju te ustrajati na reformama UN-a. Izbjeglička kriza i tragedije u Sredozemnom moru jasno ukazuju da je potreban veći doprinos svih aktera na globalnoj razini.
                  

Karol Karski (ECR),
na piśmie. – Jak co roku omawiamy stan przestrzegania praw człowieka na świecie. Jednocześnie rzadko dostrzegamy, gdy Unia sama przyczynia się do ich naruszania poza swoim terytorium. Tak jest w przypadku pochodzących z jej obszaru prywatnych przedsiębiorstw wojskowych i ochrony. Niektóre państwa członkowskie UE są jednymi z największych eksporterów usług wojskowych i ochrony. Podmioty te działają w szarej strefie odpowiedzialności. Unia wyłączyła ich funkcjonowanie spod przepisów dyrektywy usługowej, a jej przedstawiciele dość arogancko przeciwstawiają się na forum ONZ opracowaniu międzynarodowej konwencji, która wprowadzałaby regulacje prawne i ograniczenia w ich działalności. Twierdzenia, że wystarczą istniejące już akty z zakresu prawa miękkiego, czyli prawnie niewiążące, takie jak dokument z Montreux czy kodeks postepowania prywatnych dostawców usług ochrony, są nie tylko śmieszne, ale już wręcz kompromitują UE na arenie międzynarodowej. Europejska Służba Działań Zewnętrznych odgrywa w tym zakresie niechlubną rolę.
                  

                     Oczekuję zatem, że Wysoka Przedstawiciel Unii do Spraw Zagranicznych i Polityki Bezpieczeństwa dokona rewizji tego stanowiska, tak by podmioty z UE nie naruszały praw człowieka poza UE, a UE nie blokowała przyjęcia międzynarodowych regulacji, które mają na celu ujęcie działań prywatnych przedsiębiorstw wojskowych i ochrony w międzynarodowe ramy prawne.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Az Európai Unió nem engedhet abból az ambíciójából, hogy a világon az emberi jogok és a demokrácia érvényesülésének zászlóvivője, érvényes mintája maradjon. Ez a legújabb globális kihívásokkal, elsősorban a menekültválsággal szembesülve minden korábbinál jobban megköveteli az Unió külső és belső politikáinak koherenciáját, hitelességét. Azt a hitelességet konkrétan migrációs politikánkban is, amelyet újabban belülről bomlaszt néhány EU-tagállam kormánya a menekültekkel való embertelen, megalázó, diszkriminatív bánásmóddal. Weidenholzer kolléga igen alapos és fontos jelentése ebből a szempontból is drámai tényekkel szembesít bennünket, de kerüli konkrét tagállamok megnevezését. Magyar politikusként és demokrataként én ettől nem tekinthetek el, mert a menekültek jogainak szisztematikus megsértésére ma sajnos éppen az Orbán-kormány szolgáltatja a legszégyenletesebb európai példát.
                  

                     Az a kormány, amely éppen az Emberi Jogok Napján telepíti át a még az országban rekedt menekülteket az eddiginél is megalázóbb körülmények közé, egy téli tartózkodásra alkalmatlan sátortáborba. Az a rezsim, amelynek új terrorizmusellenes törvénye alapján egy bíróság terroristának minősíthet és tíz év (!) börtönre ítél egy szír menekültet, aki hangszóróval és kődobálással tiltakozott a magyar határon épült fal, illetve szögesdrót ellen; mindezt úgy, hogy személyi sérülés nem történt. Ez is hozzátartozik az emberi jogok mai európai helyzetének összképéhez és szerintem súlyos belső kihívást jelent az EU, mint demokratikus értékközösség számára.
                  

Claudiu Ciprian Tănăsescu (S&D),
în scris. – În prezent, drepturile omului sunt puternic amenințate nu doar la nivelul UE, ci și la nivel mondial, fie de regimurile autoritare, fie de acțiunile entităților de limitare a spațiului societății civile, sau chiar prin atitudinile și comportamentele oamenilor, în general, care aduc atingere libertăților fundamentale și drepturilor omului. Politica UE în această privință, fundamentată fiind pe promovarea principiilor creării sale, trebuie să fie nu doar integrată sinergic în toate politicile sale (politica de dezvoltare, politica de securitate și apărare comună, politica de extindere, politica privind migrația etc.), ci și coerentă la nivel intern și extern.
                  

                     De asemenea, în vederea creșterii eficacității UE în protecția și promovarea drepturilor omului și principiilor democratice în întreaga lume, politica UE în acest domeniu trebuie să ia în considerare esența rapoartelor anuale ale UE, abordate critic și constructiv, prin evidențierea nu doar a realizărilor, ci și a provocărilor, constrângerilor și chiar a amenințărilor. Mai mult decât atât, este absolut necesară definirea și implementarea unui sistem de monitorizare a evaluării progreselor înregistrate, inclusiv în implementarea planului de acțiuni la nivelul statelor membre, pe baza dialogurilor și consultărilor cu toți interesații.
                  
14.   Implementation of the Common Foreign and Security Policy (Article 36 TEU) (debate)

Președintele. – Următorul punct de pe ordinea de zi este dezbaterea privind raportul lui Elmar Brok, în numele Comisiei pentru afaceri externe, referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate commune (articolul 36 din TUE) (2016/2036(INI)) (A8-0360/2016).
               

Elmar Brok,
Berichterstatter. – Herr Präsident, verehrte Hohe Beauftragte, liebe Vizepräsidentin, Kolleginnen und Kollegen! Ich möchte mich an das letzte Wort des vorherigen Berichterstatters anschließen: In diesen Stunden geht das Licht in Aleppo aus – mit viel, viel Leid und Tod.
               

                  Wir müssen sehen, dass die Versuche, eine friedliche Lösung herbeizuführen, gescheitert sind, Europa zum Schluss auch nicht mehr dabei war, weil wir, glaube ich, eine entscheidende Schwäche haben. Nicht, dass Frau Mogherini hier falsche Arbeit betreibt, aber wer keine Peitsche hat, bei dem hilft auch das Zuckerbrot nicht. Deswegen glaube ich, dass wir eine entsprechende Mischung machen müssen, und das, was Sie in Ihrer Global Strategy vorgeschlagen haben, was der Außenministerrat beschlossen hat, was übermorgen im Europäischen Rat beschlossen wird, zeigt, dass wir im Bereich der Außen-, Sicherheits- und vor allen Dingen der Verteidigungspolitik entscheidend weiterkommen müssen.
               

                  Wir sehen, dass Fluchtbewegungen, die uns beschäftigen, etwas mit einem Krieg zu tun haben, zu dessen entscheidender und frühzeitiger Beendigung wir keinen ausreichenden Beitrag leisten können. Wir sehen, dass in Europa kriegerische Völkerrechtsverletzungen verübt werden, wie in Kiew. Wir sehen, dass Menschenhändler an den Küsten unglaubliches Leid anrichten, was zu vielen Toten im Mittelmeer führt. Wir sehen die Entwicklungsprobleme in Afrika, die Unsicherheit, Krieg und Flucht bringen.
               

                  Ich glaube, dass wir auch sehen müssen, dass sowohl das völkerrechtswidrige Verhalten Russlands als auch Äußerungen im amerikanischen Wahlkampf dazu führen, dass auch Unsicherheiten bestehen, ob die kollektive Verteidigung der NATO noch volle Glaubwürdigkeit hat.
               

                  Wir müssen darauf hinarbeiten, dass sie volle Glaubwürdigkeit hat, weil wir eine Sicherheitsgarantie für unsere Mitgliedsländer brauchen, und das hat mit der NATO zu tun. Aber das zeigt auch, dass wir eigene Fähigkeiten entwickeln müssen, um die NATO zu stärken, oder wenn die NATO nicht funktioniert, etwas Eigenes zu haben. Aus beiden Gründen müssen wir das selber machen, und ich glaube, dass dies entsprechend vorangehen muss.
               

                  Wir können auch keinen Unterschied in vielen Teilen zwischen interner und externer Sicherheit mehr machen, wenn wir beispielsweise auf die Terrorproblematik zu sprechen kommen. Ich glaube, dass vieles ineinander greift und dass wir aus diesen Gründen auch hier die Passivität, die wir manchmal gehabt haben, überwinden müssen. Es ist so, dass 70 % und mehr der europäischen Bürger in einer Frage einig sind, dass mehr Europa kommen muss –nämlich in der Außen-, Sicherheits- und Verteilungspolitik. Ich glaube, dass manchmal die Apparate in den nationalen Hauptstädten blockieren, aber nicht die Bürger, die mehr Sicherheit haben wollen.
               

                  Ich glaube, dass es aus dem Grunde wichtig ist, dass wir endlich dazu kommen, dass eine Mentalität in den Mitgliedstaaten vorhanden ist, dass wir eine bessere gemeinsame Diplomatie haben müssen, dass die europäischen Mitgliedstaaten hier mehr gemeinsam handeln müssen und nicht ein Wettlauf zwischen den Außenministern stattfindet, wer zuerst mit seinem Flug irgendwo ist, sondern es muss mit einer Stimme gesprochen werden, um die Diplomatie voranzubringen.
               

                  Wir brauchen Entwicklung. Wenn ich eine vernünftige Entwicklungspolitik habe, nicht nur im klassischen Sinne der Entwicklungspolitik, wie wir sie verstehen, sondern bessere Lebensbedingungen in anderen Ländern, insbesondere in Afrika, auch angesichts des demografischen Faktors. Dazu gehört auch eine andere Handelspolitik. Das heißt, es muss ein integrierter Ansatz in vielen Bereichen vorhanden sein und nicht mehr die Verteilung auf zwei verschiedene Fächer. Ich glaube, nur dann können die Probleme gelöst werden. Nur dann ist Frieden möglich. Wir müssen sehen, dass Entwicklung für Sicherheit sorgt, aber dass wir auch nur mit Stabilität, sozialer Gerechtigkeit, Demokratie und Rechtsstaatlichkeit wiederum Entwicklung stabilisieren und voranbringen können, eine nachhaltige Entwicklung, die notwendig ist.
               

                  Ich meine, dass wir dafür auch all die militärischen Voraussetzungen brauchen. Wir brauchen Fähigkeiten in der Außen- und Sicherheitspolitik, und deswegen müssen wir uns klar machen, dass unsere Mitgliedstaaten 200 Mrd. EUR für Verteidigung ausgeben –mit einem mäßigen Ergebnis. Hier brauchen wir die Synergieeffekte, in den Bereichen Hauptquartier, Befehlsstränge, Kooperation, pooling and sharing, procurement, research and development.


                  Ich glaube, es ist dringend notwendig, dass wir in diesem Bereich vorankommen, um entsprechend liefern zu können. Ich hoffe, dass diese Entwicklung und diese Bereitschaft, die sich im letzten halben Jahr entwickelt hat, am Donnerstag im Europäischen Rat eine Rolle spielen wird, dass wir bei den entsprechenden Vorarbeiten, die auch Sie, Frau Mogherini, mitgeleistet haben, wir entscheidende Schritte vorankommen, damit Europa seinen Bürgern das Gefühl gibt, Sicherheit zu liefern. Fehlende Sicherheit ist das, was Europa unsicher macht. Wegen der Ängste – dies ist das, was die Populisten vorantreibt. Lasst uns Demokraten Sicherheit produzieren, auf der Grundlage der Menschenrechte und der Entwicklung.
               

Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy. – Thank you Mr President, but first of all, Elmar, thank you for this report but also thank you for all the work we have done in these two years. Thank you for the wisdom, the competence, the passion you put into everything you do and also into this excellent report. Thank you also for this debate, the third Article 36 debate we have had this year, and as you know we are supposed to have at least two Article 36 debates per year and we went further – this I believe is proof of the fact that we need to work more together on this, but also the intensity and the quality of our cooperation in this field. So thank you also for that, and thank you because your report follows not just the structure of the global strategy but also the spirit of the strategy.
This report's message on the European Union as, I quote, ‘the largest economic power, the most generous donor of humanitarian and development assistance, and the front-runner in global multilateral diplomacy’, end quote, is exactly what we need in these times. To be a little bit more self-confident or at least aware of the instruments we have. The report describes a European Union that is a superpower, a diplomatic superpower, but I'm glad that we are finally starting to realise our potential and our strength.
It is so important that European institutions pass coherent messages in these complicated times, because we all see the challenges, we all see the threats, we also see the limits, but we must never forget our strengths. We must never forget that as a true Union we are a global player and our unity holds the key to the security of our citizens, as you just said, and also of our partners. And since I've presented the global strategy on foreign and security policy, our work for a stronger Union has moved on very concretely and very fast.
So today I would like to update you on our main actions starting with those on security and defence that I will present on Thursday, two days from now, to the European Council, to our Heads of State and Government.
When I presented this strategy I said that the implementation would have to begin in a matter of weeks and not in a matter of years, and by the end of this week exactly this package on security and defence will be presented. I will present it to the European Council to give its endorsement to it but also its orientations on this defence package.
It is a package based on three main ideas and three main documents. First idea and documents. Our Union can be made more secure through our external action, and this is the sense of the global strategy and its implementation plan on security and defence, that was already endorsed by the Foreign and Defence Ministers in November.
Second, we need a stronger defence industry and to achieve this goal with the European Commission we have put forward a European defence action plan.
Third, we need stronger cooperation with our partners and with this in mind the European Union has signed an unprecedented joint declaration with NATO.
This package includes a number of concrete actions to make our defence spending more efficient and effective, to improve our rapid response to crises, for the joint planning and conduct of our missions, and for Member States to explore the possibility of a permanent structured cooperation on defence matters.
We need to address our citizens' needs, not with endless ideological debates but with concrete decisions, so we are moving fast and with concrete steps towards a real European Union of security and defence.
But implementation of the global strategy is not simply about defence. Greater integration on security cannot be and should not be a substitute for greater integration in other fields. I want to be very clear on this. We need much more in different fields of our policies for what relates my institutional competences, the second strand of implementation of the global strategy relates to the resilience of states and societies in our region and to an integrated approach to conflicts and crises.
We are working now on a set of targeted actions to address the whole cycle of conflict and crisis, and on a joint communication on resilience to be presented by next spring. In the meantime, the strategy is already impacting on our new policy proposals: we have just discussed now the link between human rights and resilience, and how we are putting human rights at the centre of all our foreign policies. Moreover, last month we presented our proposal for a new consensus on development which is 100% consistent with the approach of the strategy: for the first time ever, all European institutions can agree on a shared development policy, one common policy on development for the Parliament, the Commission, the Council and each and every national government. If we finally manage to make full use of our different European and national instruments and at the same time to act as one single force, then our potential truly has no parallel in the world.
Implementation of the strategy also includes the revision of our sectoral and geographical strategies and a renewed and joint attention on public diplomacy. But let me just focus on two other strands of implementation before I conclude.
One is the link between our internal and external policies, starting from migration. Our external work on migration, in particular with the migration compacts, but not only, is proceeding along these lines and I will present the second progress report on the five migration compacts at the European Council on Thursday.
Last but not least, the work on global governance. It is extremely important and I know I can count on this Chamber to work hand-in-hand on this. Just yesterday my friend António Guterres was sworn in as the new Secretary-General of the United Nations. Our cooperation with Ban Ki-moon already has been really impressive and I would like to thank him for this. On all the current crises, from Syria to Libya, to the work we are doing in these very minutes and hours on Aleppo, trying to guarantee the protection of civilians, all the current crises, all the work we do and also on all the global issues from sustainable development to climate change, the European Union and the United Nations are natural partners and we are working together on a daily basis.
António's mandate will provide us with an even greater opportunity to strengthen and reform the system of global governance. We are entering a phase of change for the United Nations, this is an opportunity for our European Union to be more and more present inside the UN system with a more effective coordination among Member States, and I think I can count on this Chamber to support this approach as well.
The last few years, despite all the crises and all the difficulties inside the United Nations, we have also managed to show the incredible potential of a more cooperative global governance, from the deal on Iran's nuclear programme to the Quartet report on the Middle East, from the Paris Agreement on climate change to the sustainable development goals, the international community has delivered on many of the challenges it has faced.
The European Union has the duty and the interest to keep a reformed United Nations at the core of the international system, and I know on this we can work together with this Parliament.
So let me also thank you, Elmar, for your constant leadership, for your constant wisdom, for your constant passion in the work you have done as the chair of the Foreign Affairs Committee. I know this is your last CFSP report as the AFET chair, but I count personally on your commitment to a stronger European Union, to continue to support the work we are doing to make the European Union our Union, a stronger actor as a force for multilateralism, for peace, for cooperation as a principled and responsible superpower.

Cristian Dan Preda,
au nom du groupe PPE. – Monsieur le Président, je tiens tout d'abord à saluer le rapport ambitieux rédigé par notre collègue Elmar Brok, dont le message est clair: nous voulons une Europe plus présente, plus affirmée, mais surtout plus efficace.
               

                  Il est temps de se concentrer sur des domaines dans lesquels nous pouvons faire la différence, et le respect des droits de l'homme et la démocratie doivent rester plus que jamais au cœur de nos politiques extérieures.
               

                  Voici quelques éléments qui me semblent essentiels: tout d'abord, l'élargissement. Il ne faut pas oublier que celui-ci est le meilleur instrument de stabilité du continent européen.
               

                  La réaction de l'Europe face aux différentes crises et face à la montée du populisme doit être l'ouverture, et non le repli sur soi. Je pense notamment à la Bosnie-Herzégovine, pays pour lequel je suis rapporteur. Il faut que nous mettions tout en œuvre pour assurer l'avenir du pays au sein de l'Union.
               

                  Ensuite, nos capacités de gestion de crises dans le voisinage, que cela soit à l'est avec l'Ukraine ou au sud avec la Syrie ou la Libye. Le rapport souligne que l'Union européenne est une superpuissance diplomatique, ce qui est exact, en théorie, mais il faut absolument que nous soyons plus présents. C'est pour cela que, je le crois, l'Union peut faire plus pour résoudre le conflit syrien au lieu d'être uniquement un acteur humanitaire.
               

                  Autre point que je souhaiterais souligner: la question des partenaires stratégiques dont l'Inde fait partie. Pour que cet outil puisse être un véritable atout de notre politique étrangère, il doit être repensé et revitalisé.
               

                  Vient enfin l'Europe de la défense. J'espère que les chefs d'État vont donner une impulsion stratégique à la défense, ce jeudi, avec des orientations précises sur la marche à suivre. Nous avons besoin de plus d'engagement de la part des États membres, de plus de coopération, et, surtout, de nous doter de véritables capacités civiles et militaires.
               

                  L'action préparatoire sur la recherche de défense, que mon groupe a beaucoup soutenue, ou encore le plan d'action sur la défense présenté par la Commission, sont de grands pas en avant.
               

                  Pour obtenir une place à la table des grands, l'Union a besoin de deux choses: une autonomie stratégique et une capacité de dissuasion.
               

Victor Boștinaru,
on behalf of the S&D Group. – Mr President, I will start by thanking Elmar Brok for his excellent report. It is a real piece of work, a real legacy to the European Parliament and foreign affairs, security and defence. We are now in a period of unprecedented challenges for foreign policy, and with the election of Donald Trump in the USA, we also have ahead of us a situation of unprecedented uncertainty. This is happening at a time when we are confronted with multiple wars and, among other things, terrorism, migration, and the imperialistic attitude of Russia and its propaganda. I should also mention equally its direct threat to the free and fair elections in some new Member States and beyond.
This gives even more importance to the role of the EU on the global scene. It is an opportunity, but also a challenge. We have to prove that we are capable of playing a leading role and a resolute one. We will be marginalised, and other global actors will prevail over us if we fail. In order to be influential, we need first and foremost unity and full support for the High Representative and the global strategy. This is the only way we can make use of our leverage.
The other important consequence following the elections of the new American president is that we also have uncertainty as to how the USA will now interpret their role in NATO. This requires an even larger importance in the current international context. Also, from this point of view, we should take the opportunity to intensify the role of EU Member States within NATO, and to enhance the process of a joint EU-NATO agenda as was done after the NATO summit in Warsaw. This agenda must be based on complementarity, cooperation, coordination at the highest level of interoperability of our forces in the interest of collective defence.
I very much welcome the steps already taken by the High Representative, Federica Mogherini, and I only hope that this is just the starting point of much more consistent cooperation.
It goes without saying that, in order to achieve these goals, we need to urgently strengthen and restructure our defence investments; not spending, but investments. I fear a simple coordination of investments is not enough. We have until today relied mostly on NATO and particularly on the USA. Now, the time has come to clearly identify our challenges and our needs and to take all the necessary actions in that direction while, at the same time, being proactive in the relations with the future challenges. I will conclude by saying that pooling and sharing has proved to be just close to nothing. We have to act for the security needs of all 27 Member States today and in the future.

PUHETTA JOHTI ANNELI JÄÄTTEENMÄKI


varapuhemies


Bas Belder,
namens de ECR-Fractie. – Zelfkritiek zou de Europese Unie sieren, zeker ten aanzien van haar falend Midden-Oosten beleid. Echter ook in paragraaf 48 van het verslag-Brok ontbreekt daarvan enig spoor. Eenzijdige kritiek wordt weer eens geventileerd richting Israël en zelf blijft de EU buiten schot.
                  

                     Want wat is het geval? De EU schendt zowel internationaal recht als de interimovereenkomst tussen Israël en de Palestijnen van 1995 (Oslo II) door Palestijnse bouw- en infrastructuurprojecten in het C-gebied van de Westelijke Jordaanoever te financieren zonder enige afstemming met de bevoegde Israëlische autoriteiten. Daarbij is ook nog eens de veiligheid van de Joodse staat in het geding: over geopolitiek gesproken.
                  

                     Dit beleid van de Europese Unie, samen met politieke maatregelen van Brussel tegen de Joodse aanwezigheid in Judea en Samaria, alsook de richtlijnen van 2013 en de etikettering van producten van 2015, diskwalificeert de EU als partij of zelfs vredesmakelaar in het Israëlisch-Palestijns conflict. Een fiasco!
                  

Johannes Cornelis van Baalen,
on behalf of the ALDE Group. – Madam President, I give my full support to the Brok report and to the work of Elmar Brok, not only concerning this report, but also his whole commitment to European integration in this Parliament and outside. We should put our money where our mouths are, and that means that we can't just have declarations and no means. We should have this option of 2% GNP for our defence. This is also the NATO commitment.
We should strengthen European defence, of course. The best thing would be inside NATO as the European pillar. Since Kennedy it has been an issue that we should have it, and we should now really create it. However, if the United States and the European members of NATO do not agree, then Europe has to have its own options. It cannot be stagnant. Of course we have to have joint procurement and joint research and development. Let me be clear: Russia should know that we defend our Union and our values, and that is with hard power and with soft power. We should under-promise and over-deliver, and we should go forward together. Again, European defence – and I limit myself to this issue – is key.

Sabine Lösing,
im Namen der GUE/NGL-Fraktion. – Frau Präsidentin! Die Lobpreisung der EU als generöser Spenderin von Entwicklungshilfe und humanitärer Unterstützung im Bericht verschweigt eine wichtige Tatsache: 60 % der Gelder für Entwicklungshilfe fließen direkt wieder an europäische Firmen und Organisationen zurück. Herr Brok, vernünftige Entwicklungshilfe, nachhaltige Entwicklungshilfe sieht anders aus!
                  

                     Vergeblich sucht man auch eine Kritik an der Praxis der Rüstungsexporte, gehört doch die EU nach wie vor zu den größten Waffenhändlern der Welt. Eigentlich gibt es ein Reglement, doch ungebremst werden Waffen, wird der Tod exportiert, vor allem in die Länder des Nahen und Mittleren Ostens. Zynisch ist es, wenn die Menschen, die vor dem Tod durch diese Waffen nach Europa fliehen wollen, immer effektiver davon abgehalten werden, was sie auf noch gefährlichere Routen treibt. Legale Fluchtwege sind mittlerweile nahezu komplett verschlossen.
                  

                     Es ist ein Missbrauch, Entwicklungshilfe zur besseren Abwehr von Schutzsuchenden zu verwenden. Grenzen werden schon vor den Grenzen hochgezogen – siehe Tunesien, Libyen, die Sahel. Ja, auch das ist eine Art Erweiterungspolitik. Ist das auch eine Politik der Menschenrechte, die zuvor in der Debatte immer beschworen wurde? Diese Zusammenhänge findet man nicht in dem Bericht, denn hier gibt es nur eine Marschroute: mehr Aufrüstung, mehr Geld für Waffenindustrie und Rüstungsforschung, Verschmelzung von innerer und äußerer Sicherheit, und nicht zuletzt die aggressive Flüchtlingsabwehr.
                  

                     Lange schrieb man sich hier auf die Fahnen, die EU wolle um sich herum einen Ring aus Freunden schaffen. Dieser Ansatz ist vollständig gescheitert. Was wir haben, ist ein Feuerring! Wann endlich werden die richtigen Konsequenzen daraus gezogen? Das hieße: ein grundlegender Politikwechsel, und nicht immer mehr und mehr und noch mehr vom Falschen.
                  

Tamás Meszerics,
on behalf of the Verts/ALE Group. – Madam President, this is one of the yearly occasions when we should be able to talk about our global vision and our responses at the global scale. Nevertheless, I'm going to concentrate on a few more specific issues since this is not the first, and probably won't be the last document dealing with our global strategy and its implementation.
First of all, let me thank the rapporteur for the exemplary work which as usual he put into the report, both in the draft and in the negotiations. We are glad to be able to be part of many of the compromises. The report rightly highlights the possibility and the wish and even, to some degree, the fact that Europe could be a diplomatic superpower. It is something that we should all strive for, and we agree that this is the goal, but there are quite a few steps along the way until we fully reach that potential. Just to mention one single example: the EU has more diplomatic representations around the globe than any of the Member States, but nevertheless so far we have been unable to pool even our consular functions. So the blocks that come are usually not from the other institutions, not from the European Parliament and not from the Council, but from the Member States. A diplomatic superpower should not speak with many different voices. We can only become a diplomatic superpower if we remain committed to an integrated and common foreign policy. For that we need to convince our Member States as well.
Secondly, I would like to mention the claims that we need significant defence capability development. We agree that we need to have power in order to be able to keep and foster peace around the world. That also requires power, we fully agree with that. We also agree that we are not there yet. We need further developments in this field. However, what we're slightly worried about is the militarisation of foreign policy: that is something which needs to be avoided, and it needs to be avoided because a military policy cannot dictate the needs of diplomacy.
Last but not least, as the Vice President has already mentioned, the development policy needs to be an integrated one, fully agreed between all the institutions. This is something that requires primacy to be given to development and not to security.

Mike Hookem,
on behalf of the EFDD Group. – Madam President, well, as you all pat yourselves on the back for creating a combined EU army, I for one am becoming increasingly concerned. With great military power comes great responsibility. While the EU describes itself as a diplomatic superpower, it is nothing of the kind. You only need to look at the mess the EU has created in Turkey to see that this institution does not have the experience or the maturity to be a superpower. And with a superpower army must come a superpower defence budget. My question is who is going to pay? As part of Brexit the British people voted to return the UK armed forces intact, free of the EU army. So I would be loath to see one penny of British taxpayers' money being used to fund the EU's new defence agenda. That is why I am calling for the UK to be exempt from all new spending in this area. The British people demand it.

Mario Borghezio,
a nome del gruppo ENF. – Signora Presidente, onorevoli colleghi, il tono entusiastico con cui viene descritta la situazione di un'Europa che ha deciso, secondo questa relazione, di essere protagonista, direi di dettare la politica mondiale, si scontra con una realtà un po' diversa.
                  

                     Una realtà che vede, per esempio, una situazione totalmente cambiata nel rapporto internazionale fra le grandi potenze, nel momento in cui persino un semplice immobiliarista, una persona che si è fatta da sé, che si è sempre occupata di affari, di immobili, ma che evidentemente ha un grande buon senso, ha capito che la lotta al terrorismo, perché qui ci si dice che è necessaria una politica forte, muscolare, di difesa europea per combattere il terrorismo e si finge di non sapere che la via aurea per combattere il terrorismo e battere il terrorismo – Aleppo insegna – è cercare una politica di accordo, di convivenza con quell'altra potenza militare mondiale che è in grado di lottare contro il terrorismo, che lotta contro il terrorismo e che soprattutto batte il terrorismo, mentre l'Europa è brava soprattutto a fare delle parole, a difendere i diritti umani, ma così debole da non riuscire nemmeno a stroncare il traffico di povera gente umana attraverso il Mediterraneo, come abbiamo più volte avuto modo di denunciare.
                  

                     Ma veniamo alla politica della difesa. Su questa politica, diciamo che fare della retorica sul nascente esercito europeo è problematico, visto che appare un po' una specie di compromesso, una via di mezzo, un esercito europeo che non ha abbastanza uomini e dotazioni per combattere un'eventuale guerra, non ha nemmeno la struttura necessaria.
                  

                     E allora viene da chiedersi quali sono le vere finalità di questo esercito europeo. La prima è quella di portare a termine il disarmo dei singoli Stati e di completare la rapina di sovranità e anche una rapina economica, visto l'elevato costo: 500 milioni all'anno non sono certo per qualche cosa che non serve a niente, non sono certo pochi.
                  

                     La seconda, il secondo aspetto, il secondo obiettivo ancora peggiore. Nel testo originario della risoluzione del 22 novembre sulla politica europea di difesa, si legge testualmente che ‘l'esercito affidato all'Agenzia di difesa europea dovrebbe lavorare di concerto con la NATO su varie operazioni, incluse quelle riguardanti l'immigrazione’. È facile supporre che i militari europei potrebbero ad esempio dedicarsi a soccorrere i migranti che arrivano via mare sulle nostre coste, per dare una mano ai grandi trafficanti. Dato che la politica dell'Unione europea finora è stata quella di trasformarci in campo profughi a cielo aperto, noi italiani, la Grecia, e così via, i soldati sarebbero ridotti a completare l'opera.
                  

                     Non è questo ciò che serve all'Europa, combattere il terrorismo seriamente, mettere fine a questa politica idiota e irresponsabile di guerra fredda contro la Russia, che ci è indispensabile per debellare il terrorismo.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI). – Κυρία Πρόεδρε, είναι γεγονός ότι η Ευρωπαϊκή Ένωση αντιμετωπίζει πολλές προκλήσεις και απειλές. Προκειμένου όμως να γίνει δυνατή η εφαρμογή μιας κοινής εξωτερικής πολιτικής και πολιτικής άμυνας και ασφάλειας, βασική προϋπόθεση είναι αυτή να ανταποκρίνεται στις ανάγκες των κρατών μελών και να μην ικανοποιεί τις σκοπιμότητες και τις αγκυλώσεις του ηγετικού κύκλου της Ευρωπαϊκής Ενώσεως. Οι δύο κύριες απειλές που αντιμετωπίζει αυτή τη στιγμή η Ευρωπαϊκή Ένωση είναι η τρομοκρατία και η εισβολή των παράνομων μεταναστών. Όμως και οι δύο έχουν προέλθει από εσφαλμένες παρεμβάσεις της Ευρωπαϊκής Ενώσεως σε εσωτερικές διαμάχες γειτονικών της χωρών, με υποστήριξη συνήθως της εσφαλμένης πλευράς. Αυτό πρέπει να πάψει να συμβαίνει στο μέλλον.
                  

                     Για να ελεγχθούν οι μεταναστευτικές ροές, οι οποίες φέρουν και πολλούς τρομοκράτες στην Ευρωπαϊκή Ένωση, πρέπει να δημιουργηθούν ασφαλείς περιοχές στις γειτονικές χώρες της χώρας της κρίσεως, να δημιουργηθούν εκεί τα hot spots και να δίδεται η βοήθεια προς τους πρόσφυγες εκεί. Η εμπορική και αγροτική πολιτική της Ευρωπαϊκής Ενώσεως προς τρίτες χώρες πρέπει να μη στρέφεται εναντίον των συμφερόντων των κατοίκων των χωρών της Ευρωπαϊκής Ενώσεως με δημιουργία αθέμιτου ανταγωνισμού. Η άμυνα της Ευρωπαϊκής Ενώσεως πρέπει να συνεχίσει να στηρίζεται στο ΝΑΤΟ, οι 22 από τις 28 χώρες του οποίου είναι κράτη μέλη της Ευρωπαϊκής Ενώσεως. Η Ευρωπαϊκή Ένωση δεν πρέπει να υποκαταστήσει το ΝΑΤΟ. Άλλωστε οι απειλές που δέχεται δεν είναι τόσο ισχυρές ούτως ώστε να δικαιολογείται η υπερβολική αύξηση των στρατιωτικών δυνατοτήτων της. Τέλος, δεν πρέπει να καλούνται προς ενσωμάτωση στα πλαίσια της διευρύνσεως χώρες οι οποίες δεν πληρούν τα κριτήρια της Κοπεγχάγης και δημιουργούν προβλήματα.
                  

Michael Gahler (PPE). – Frau Präsidentin! Frau Hohe Beauftragte, vielen Dank für Ihre Präsentation. Ich möchte Sie in einem Punkt beruhigen: Ich glaube, es ist jetzt noch nicht die Zeit, irgendwelche Abschiedsreden auf Elmar Brok zu halten. Der wird sich auch unabhängig von einer Funktion Gehör verschaffen und, wie ich glaube, unsere Politik hier gemeinsam weiter nach Kräften unterstützen.
                  

                     Sie haben angesprochen, dass wir Ende dieser Woche einen Gipfel haben, auf dem wir auch über Sicherheit und Verteidigung reden werden. Ich könnte mir vorstellen, dass bei der Gelegenheit vielleicht gefragt wird, was denn seit den Gipfeln vom Dezember 2013 oder auch vom Juni 2015 umgesetzt worden ist. Ich denke, da haben wir einiges, was wir nachzuholen haben. Ich nenne ein Stichwort: security of supply – Versorgungssicherheit. Das ist eine Beschlusslage, und da sind wir nicht vorangekommen. Ich würde mir wirklich wünschen, wenn Sie diese Beschlusslagen aufgreifen und auch die Mitgliedstaaten daran erinnern, dass sie das mal getan haben. Aber dafür braucht es auch einen Fortschritt Ihrerseits.
                  

                     Sie werden gefragt werden, wie Sie das defence package umsetzen. Da wünsche ich mir mehr Mut von der Kommission, wenn Mitgliedstaaten offensichtlich die Ausnahmeregelung zur Regel machen und unberechtigt Artikel 3, 4 und 6 in Anspruch nehmen. Da wünsche ich mir wirklich klare Vorgaben Ihrerseits, um auf diese Art zu verhindern, dass man sich einfach aus diesem Binnenmarkt für Verteidigungsgüter herausstiehlt.
                  

                     Stichwort Zertifizierung im militärischen Bereich: Im zivilen Bereich funktioniert das, warum nicht in dem Bereich? Ein Bereich sicherlich, wo wir auch Geld sparen könnten.
                  

                     Ich bin auch Vorsitzender der Delegation für die Beziehungen zum Panafrikanischen Parlament. In den Beziehungen zu Afrika können wir sehr konkret aus aktuellen Anlässen Unterschiede machen, wie wir Länder behandeln, zum Beispiel Ghana und Gabun. Beide haben eigentlich einen Regierungswechsel, nur in Gabun akzeptiert das der Präsident nicht. Von daher sollte es sichtbar werden, wie wir dort anders agieren. Und in Gambia hat es sich der Präsident wieder anders überlegt. Auch da sollten wir konkret zeigen, was es heißt, den demokratischen Willen der Völker zu unterstützen, und welche Reaktionen wir haben, wenn ein Präsident, der abgewählt ist, das nicht akzeptiert. Das geht gerade in Bezug auf individuelle Staaten auch seitens der Union sehr effektiv.
                  

Ioan Mircea Pașcu (S&D). – Madam President, Fukuyama was wrong. History did not end because the present brought back power politics to the international system, forcing the EU to readapt to this old type of politics. Elmar Brok's report, being very complex and therefore comprehensive, an appropriate legacy I should say, compels us to be selective in the topics we address. Consequently, I intend to address only two issues.
The first is the popular support the EU is getting from its citizens. That support is indispensable for the functioning and future of our Union, and the truth is that sometimes our adversaries communicate better with our citizens then we manage to do. But it is due to the easiness with which confusion and manipulation percolate in an environment with many alternative sources of information. Paradoxically, the more sources of information we have, the less informed we are. And that is in part from the support provided to the eurosceptic parties on the extreme right and extreme left of the political spectrum. But it is partly due to our own making, to our strong belief, not always warranted, that the European citizens believe and follow automatically the EU leaders, and to the over-bureaucratisation of the EU's relations with its citizens. And here I have a parenthesis to point to the new regulation concerning visitors here in this Parliament.
The second issue is the expected revision of the current arrangements regulating world trade today. Already TTIP is on ice and the TTP contemplates total scrapping. If that happens it will challenge the EU's initial raison d'être, questioning its first achievement, namely its common commercial policy. Imagine all those long decades of tough negotiations to provide the current institutional and legal platform for world trade becoming irrelevant or facing the perspective of becoming irrelevant overnight. Where would that leave the EU? What would that mean to the EU power status?

Marek Jurek (ECR). – Pani Przewodnicząca! Przyszłość współpracy europejskiej zależy od wzajemnej i solidarnej, partnerskiej współpracy naszych państw, ale również od szacunku dla narodów europejskich. W tym sprawozdaniu znalazły się bardzo ważne sformułowania, na przykład na temat znaczenia i niestety smutnej perspektywy, jaką niesie zaangażowanie tysięcy młodych europejskich muzułmanów na rzecz sił kalifatu Państwa Islamskiego albo sformułowania na temat rosnącej ekspansji rosyjskiej na wschodzie Europy.
                  

                     Ale wnioski są fatalnie stereotypowe – więcej władzy dla zintegrowanych unijnych instytucji, no niestety ten fatalny ton lekceważenia, agresji, wykluczenia w stosunku do Europejczyków, którzy pozostają w opozycji, w uprawnionej opozycji wobec władz Unii Europejskiej albo wobec rządów, które je popierają. Proszę Państwa, jedno jest pewne: im szybciej europejski establishment nauczy się szanować te miliony Europejczyków, którzy nie zgadzają się z jego polityką, tym więcej złych wiadomości w przyszłości unikniemy.
                  

Ivo Vajgl (ALDE). – Hvala predsedujoča, spoštovana gospa Mogherini.
                  

                     Danes smo v tej dvorani poslušali tragično zgodbo dobitnic nagrade Saharova. Ne vem, o čem smo ob tem razmišljali, vsak po svoje. Jaz sem si zastavljal vprašanje, koliko odgovornosti bi morali prevzeti mi, zato da so se razsule države, ki so bile njihova domovina. Naša odgovornost je velika.
                  

                     Zato poročila o implementaciji skupne zunanje in varnostne politike ne podpiram, iz sledečih razlogov: koncept skupne politike na varnostnem področju gradi na linearnem povečevanju obrambnih proračunov in na oboroževalni tekmi, opredeljuje skupnega sovražnika, zagovarja poglabljanje hladne vojne, na propagando nasprotne strani hoče odgovarjati z enakimi, absurdnimi metodami.
                  

                     Govorimo o načelu treh D: Diplomacy, Developement, Defence, vendar pa posvečamo pozornost slednjima in zapostavljamo možnosti in obveznosti evropske diplomacije.
                  

                     Mir in varnost si lahko zagotovimo z iskanjem skupnih interesov, spoštovanjem mednarodnega prava in odgovornostjo politike v vseh državah Evropske unije, ki so članice NATO ali tudi ne.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL). – Señora Presidenta, este es un informe basado en una óptica securitaria y militarista que, además, llega a unas conclusiones sin análisis de las causas, porque algo tendrá que ver que nuestra vecindad arda por las intervenciones militares, la desestabilización usando grupos extremistas, o la ruptura de consensos y acuerdos.
                  

                     Aumenta todas las capacidades militares, pero no para buscar una disuasión no agresiva, ni una Unión Europea independiente. Asume visiones transatlánticas, es decir, que Estados Unidos siga siendo nuestro tutor. Celebra la Cumbre de Varsovia; una OTAN global que parece competir con la ONU, cada día más agresiva con nuestra vecindad Este. Sigue apostando por las sanciones unilaterales.
                  

                     En Siria, por ejemplo, se ha liberado Alepo. No sé si la Unión Europea se ha enterado de que tiene que hablar también con el Gobierno sirio. Esta política exterior y de seguridad común conduce a generar más conflicto, a aumentar los gastos militares, y a una Unión Europea desnortada que sigue sin entender los cambios geopolíticos y sigue siendo subalterna de los intereses de la potencia global.
                  

Reinhard Bütikofer (Verts/ALE). – Frau Präsidentin, Frau Mogherini! Das schreckliche Geschehen in Aleppo führt uns vor Augen, wie wenig wir eine Rolle spielen.
                  

                     Dass wir in diesem brutalen militärischen Drama derzeit keine Rolle spielen, liegt aber auch daran, dass wir nicht vorher als Europäer gemeinsam unsere Möglichkeiten genutzt haben, als es noch andere als militärische Lösungen hätte geben können. Vor dem Hintergrund dieses Menetekels Aleppo von einer Supermacht Europa zu sprechen, erscheint mir geradezu absurd.
                  

                     Mit klingt das wie Realitätsverlust. Aber ich möchte vor dieser hohlen Arroganz auch deswegen warnen, weil ich glaube, dass es nicht das ist, was die europäischen Bürger erwarten. Die europäischen Bürger erwarten in der Tat, dass wir im Bereich äußere und innere Sicherheit liefern. Ja! Aber ich glaube nicht, dass sie scharf darauf sind, dass Europa eine Supermachtrolle anstrebt und sich in der ganzen Welt einmischt.
                  

                     Ich glaube, was sie wollen ist, dass wir an der friedlichen Orientierung unserer Union festhalten. Wenn Elmar Brok versucht, das rhetorisch abzuschwächen, indem er von der diplomatischen Supermacht spricht, ist es gut gemeint, aber ich glaube, es hilft nichts.
                  

                     Solange die Mitgliedsländer, solange die nationalen Hauptstädte nicht den politischen Willen haben, mit einer Stimme zu sprechen, solange können wir Pläne machen und Worte schwingen, soviel wir wollen.
                  

                     Herr Jurek, das muss ich in Ihre Richtung nach rechts auch sagen: Sich als Pole hier hinzustellen und so zu tun, als würde Europa quasi die Völker Mittel- und Osteuropas vergewaltigen, indem wir versuchen, eine gemeinsame Sicherheit zu entwickeln, das ist schon starkes Stück! Wer soll denn überhaupt in Solidarität für Sie eintreten? Glauben Sie, Herr Trump wird das tun? Ich finde, das geht nicht. Man kann sich nicht im Europäischen Parlament zum Kasper machen, indem man die Realität verleugnet.
                  

                     Aber, Frau Mogherini, man kann auch nicht versuchen, die Schwäche durch rhetorisches Bramarbasieren zu überwinden. Wenn die Armeechefs 300 Projekte für pooling and sharing identifiziert haben und nur 19 bis jetzt überhaupt angegangen worden sind, dann wissen wir, woran man konkret arbeiten muss.
                  

Petr Mach (EFDD). – Dámy a pánové, za chvíli se chystáte odhlasovat, cituji: ‘Evropská unie je největší úspěch v dějinách.’ Podle mě je Evropská unie velký omyl a jen další domýšlivá snaha o centrální řízení celého našeho kontinentu.
                  

                     Chystáte se odhlasovat, cituji: ‘Evropská unie je největší hospodářská velmoc.’ Podle mě přemíra byrokracie zastavila hospodářský růst v celé Evropě a některé země přivedla na pokraj státního bankrotu. Chystáte se odhlasovat, cituji: ‘Evropská unie přináší mír, prosperitu a stabilitu.’ Podle mě evropská diplomacie zažehla občanskou válku na Ukrajině a migrační politika Evropské unie přinesla do Evropy jenom nestabilitu, teror a jeden milion ilegálních migrantů.
                  

                     Chystáte se odhlasovat vytvoření armády Evropské unie, dále vojenského velitelství Evropské unie, rady obrany a útvaru vojenského plánování. Já, když vidím a pozoruju, jaký chaos před pěti lety způsobila akce některých států Evropské unii v Libyi, když vidím, jak diplomacie Evropské unie způsobila rozvrat na Ukrajině, když vidím, jak jste přehlasovali země střední Evropy, pokud jde o migrační kvóty, tak jednoduše z myšlenky evropské armády mi běhá mráz po zádech.
                  

                     Budu tedy hlasovat proti a vyzývám vás, hlasujte také proti této zprávě pan Broka.
                  

Jean-Luc Schaffhauser (ENF). – Madame la Présidente, vive le président Brok, transformé en père Noël! Moi, je le connais plutôt en père Fouettard, contre ceux qui osent dire la vérité, les méchants populistes qui aiment le peuple.
                  

                     Nous devons saluer la liste de bonnes intentions très appropriées en cette fête de Noël: la paix, la démocratie, les droits de l'homme, et, pour cela, la défense européenne sous le sapin européen. La réalité est qu'une politique étrangère et de défense supposerait une souveraineté européenne. Celle-ci ne peut pas exister, car il n'y a pas de réelle convergence sincère d'intérêts.
                  

                     Regardons, par exemple, ce que l'on appelle le couple franco-allemand. À chaque partenariat, les intérêts français sont noyés dans la politique germanique, présentée comme une politique européenne. Je pourrais donner des exemples, je n'en ai pas le temps.
                  

                     La réalité est que derrière le vide du discours des valeurs européennes se cache la réalité du nouvel impérialisme, de cette volonté hégémonique qui a déjà tant coûté à l'Europe. Cela s'appelle guerre économique ou politique étrangère imposée, mais c'est toujours la même arrogance, le même mépris des autres peuples, la même domination brutale. La réalité, c'est que, derrière la politique dite commune, se cache aussi l'action des groupes d'influence opaque, relais des oligarchies puissantes et de groupes criminels composant avec les deux, comme la Fondation Soros, qui a préparé la politique migratoire de Mme Merkel.
                  

                     Jean-Paul II prophétisait la fin proche du libéralisme totalitaire, après celle du collectivisme totalitaire. Ce sera la fin de votre Europe. Les peuples expriment déjà leur révolte et c'est pour cela que le président Juncker ne veut plus les consulter. Trahissons donc les peuples européens, au nom de la démocratie et des droits de l'homme! Voilà votre politique.
                  

                     Il est temps de construire l'Europe de la coopération et des nations dans le respect de la liberté des peuples, mais pour cela, il faut sortir de votre Europe totalitaire.
                  

(L'orateur accepte de répondre à une question ‘carton bleu’ (article 162, paragraphe 8, du règlement))


Reinhard Bütikofer (Verts/ALE),
Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                        . – Herr Schaffhauser, habe ich das gerade richtig verstanden, dass Jean-Claude Juncker die Menschenrechte untergräbt, während Herr Putin sie verteidigt?
                  

Jean-Luc Schaffhauser (ENF),
réponse ‘carton bleu’
                        . – Je considère effectivement que grâce à l'intervention de la Russie – et, en cela, je ne fais que dire ce que dit aussi l'évêque d'Alep –, on a su rétablir le droit, la justice, le respect des minorités qui existaient auparavant, plus particulièrement pour les minorités chrétiennes, qui vivaient bien mieux avant qu'aujourd'hui, et que grâce à cette intervention, nous sommes arrivés à rétablir un peu de stabilité, nous l'espérons, pour l'avenir.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI). – Κυρία Πρόεδρε, η έκθεση συνιστά βάση για σχέδια νέων ιμπεριαλιστικών πολέμων, για τους σχεδιασμούς κερδών των ευρωενωσιακών μονοπωλίων. Η Λευκή Βίβλος για την άμυνα, το ευρωπαϊκό αμυντικό εξάμηνο όπως και το αντίστοιχο αμυντικό τους ταμείο, η ενίσχυση προγραμμάτων τύπου ‘Αθηνά’ για περισσότερα εκστρατευτικά σώματα είναι μερικά από τα μέσα προώθησης αυτών των σχεδίων της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είτε αυτοτελώς είτε συμπληρωματικά με το ΝΑΤΟ. Η Ευρωπαϊκή Αμυντική Ένωση, ο ευρωστρατός, το ευρωστρατηγείο με βάση την παγκόσμια στρατηγική της Ευρωπαϊκής Ένωσης δεν αίρουν –το αντίθετο, επιβεβαιώνουν τους οξυμένους σφοδρούς ανταγωνισμούς στο εσωτερικό της Ευρωπαϊκής Ένωσης και συνολικά. Τον πανάκριβο λογαριασμό όμως θα πληρώσουν και πάλι οι λαοί με νέα μακελειά, αλλαγές συνόρων, προσφυγιά. Η ελληνική κυβέρνηση εμπλέκει τη χώρα μας σε όλα αυτά, ενώ προκλητικά φωτογραφίζεται και συγχρωτίζεται στα νησιά με χρυσαυγίτες, βγάζοντας λάδι την εγκληματική ναζιστική Χρυσή Αυγή. Εδώ και τώρα πάλη ενάντια στα ιμπεριαλιστικά σχέδια Ευρωπαϊκής Ένωσης, ΝΑΤΟ και ΗΠΑ και κυβερνήσεων, για να μη χύσουν οι λαοί το αίμα τους για τα συμφέροντα των μονοπωλίων!
                  

Arnaud Danjean (PPE). – Madame la Présidente, Madame la Haute Représentante, j'ai toujours considéré que la fonction que vous exerciez était une mission quasiment impossible, compte tenu de l'ampleur de la tâche et de la difficulté des défis. Mais je dois dire que, dans la difficulté, il y a aussi celle de supporter beaucoup de choses que vous devez entendre aujourd'hui dans cette enceinte. La liberté d'expression conduit parfois quand même à des aberrations, voire à des mensonges, et je salue votre courage de tenir jusqu'au bout de cette séance.
                  

                     Je ne doute pas du professionnalisme et du dévouement de beaucoup de gens, à commencer par vous-même, qui servent, j'allais dire sous le drapeau européen, que ce soit dans les missions extérieures dans nos délégations et au service pour l'action extérieure à Bruxelles. Ces gens-là sont professionnels, ils sont dévoués à la cause. Mais je dois dire malgré tout que je continue de douter d'une partie de ce système et de cette politique étrangère qui, à trop vouloir tout faire partout, avec tous les instruments dont nous disposons, ne parvient pas à rendre l'Union européenne suffisamment audible.
                  

                     Nous manquons toujours, malheureusement – et cela est largement le fait des États membres, bien entendu – de cette hiérarchie des priorités qui ferait que l'Union européenne pèserait véritablement là où elle doit peser, et en priorité dans notre environnement proche. Je suis très inquiet de voir que l'Union européenne perd son environnement, de l'Ukraine à la Syrie, en passant par la Libye et la Corne de l'Afrique.
                  

                     Ce sont des endroits où nous avons mené beaucoup de missions, où nous avons déployé beaucoup de personnel, où nous avons dépensé beaucoup d'argent, et nous perdons ces endroits-là, nous n'y sommes plus audibles, nous ne sommes plus déterminants, si tant est que nous l'ayons jamais été.
                  

                     Il y a là matière à s'interroger sur le sens des priorités que nous devons avoir et sur la concentration des moyens que nous devons investir, peut-être dans un nombre de zones plus réduit, mais où notre action sera véritablement décisive. Notre crédibilité se joue d'abord dans notre environnement proche, donc je vous demanderai, pour l'année qui vient, de mettre le paquet, de mettre l'accent sur des dossiers qui sont vraiment dans notre environnement et qui pèsent sur notre stabilité. Je pense en particulier à l'action que vous menez, et qui, je l'espère, sera décisive, pour la Tunisie particulièrement, qui est un maillon essentiel de la chaîne de stabilité – ou d'instabilité – qui règne autour de l'Europe.
                  

(L'orateur accepte de répondre à une question ‘carton bleu’ (article 162, paragraphe 8, du règlement))


Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
ερώτηση με γαλάζια κάρτα. – Κύριε συνάδελφε, ευχαριστώ που δεχθήκατε την παρέμβασή μου. Εάν κατάλαβα καλά, είπατε ότι η δυνατότητα ελεύθερης εκφράσεως οδηγεί σε διατύπωση ακραίων απόψεων. Αντιλαμβάνομαι σωστά ότι τάσσεστε κατά της ελευθερίας εκφράσεως ή όχι;
                  

Arnaud Danjean (PPE),
réponse ‘carton bleu’
                        . – Je pense, Monsieur, que vous avez eu un problème de traduction. J'ai dit précisément que la liberté d'expression dans cette enceinte avait conduit à des outrances et à des mensonges et, si vous voulez un exemple de mensonge que j'ai pu entendre cet après-midi, j'ai entendu un député, pas très loin de l'endroit où vous êtes situé, dire que, grâce à l'action de M. Poutine et à M. Assad à Alep, on avait détruit Daech. Je demande à ces gens-là de retirer un mensonge; Daech n'est pas présent à Alep. Il y a des groupes d'opposition syriens, qui sont des groupes armés, peut-être des groupes terroristes, c'est possible, mais il n'y a pas l'État islamique à Alep. Voilà le type de mensonge que l'on peut entendre. C'est la liberté d'expression, mais c'est malgré tout un mensonge factuel et objectif.
                  

Afzal Khan (S&D). – Madam President, I would like to applaud the High Representative's work on security and defence. The common set of proposals, approved last week, to implement the EU-NATO joint declaration represents important steps forward.
Member States must have more ambition and sign up to a systematic effort to fill the EU's foreign security and defence policy with a greater sense of purpose and urgency. Many EU countries have become inward-looking and suspicious of European projects; this creates the tendency to respond to events rather than to shape them. A stronger, more robust policy is needed to promote a stable and prosperous neighbourhood. Developing a new technology, or upgrading a military infrastructure, is a long-term process. That is why countries must start immediately, without wasting more time.
We also need to strengthen the capacities of our neighbours and partners, because the security of our neighbours is also our security. If Europe is to remain safe and secure, defence cooperation among Member States and through partnership must become the norm.

Bernd Lucke (ECR). – Frau Präsidentin! Ich möchte daran erinnern, dass die Europäer ja in den fünfziger Jahren bereits einmal ein Unternehmen gestartet haben, um eine europäische Verteidigungsgemeinschaft zu errichten. Das ist damals gescheitert, und seitdem haben wir unter dem Schutz der NATO sehr gut gelebt. Dass wir jetzt, in einer Zeit, in der militärischer Schutz und militärische Stärke zweifellos nötiger sind als in den letzten zwei Jahrzehnten, und in der die externen Bedrohungen zunehmen, plötzlich anfangen, diesen Schutz der NATO durch etwas Eigenes ergänzen und möglicherweise eines Tages ersetzen zu wollen, halte ich für ein gefährliches Spiel.
                  

                     Die europäischen Mitgliedstaaten der NATO haben schon Mühe, ihren Bündnisverpflichtungen gerecht zu werden. Wenn wir jetzt das Signal an den neuen amerikanischen Präsidenten aussenden, dass die Europäer ja ihre eigene Verteidigungsgemeinschaft haben, eine europäische Verteidigungsunion – dann kann er es ja nur als eine Einladung verstehen, die Bündnisverpflichtungen der USA zu vermindern, die Stärke der USA auf andere problematische Weltregionen zu konzentrieren.
                  

                     Ich glaube, wir gehen hier einen grundsätzlich falschen Weg. Wir sollten uns in der NATO engagieren, dort gemeinsame Anstrengungen vorantreiben. Gemeinsame Rüstungsbeschaffungsprojekte und ähnliches finden ja ohne Weiteres statt. Es gibt gar keine Notwendigkeit dafür, hier eine Doppelstruktur zu schaffen.
                  

Urmas Paet (ALDE). – Madam President, against the background of the latest news on US President-elect Trump making Rex Tillerson the Secretary of State, it is very timely to speak about EU-US relations in the context of world security. The development of good relations between the European Union and the USA has been a decades-long process. We are allies and work together in trying to find solutions to various crises around the world, with the aim of promoting peace, the rule of law and respect for human rights. Even today, we are closely working together in trying to bring an end to the war in Syria and defeat ISIS and the terror they spread. We also have the same point of view when it comes to Russian aggression in Ukraine and Georgia.
We need to ensure that this good relationship between the EU and the United States continues, and again I come to the point that the European Union must do more for its own security and defence. For starters, the EU Member States need to set the goal of spending 2% of their GDP on defence, as the NATO members have done, and cooperation between the EU and NATO must be deepened.

Lynn Boylan (GUE/NGL). – Madam President, here we go again: it is another uncritical report, another unrelenting push for the militarisation of Europe at all levels. A coordinated EU security and defence policy through to an EU army will not make our citizens any safer, in fact the militarisation of the EU is nothing more than a vanity project by Commissioners and larger Member States. The calls for increased military funding for Member States to meet NATO capacity goals and the call for the EU to combine its soft power with hard power are ludicrous. It is a promotion of an EU arms industry while social expenditure is being simultaneously slashed. We are all well-versed in the history of Europe to know what happened the last time that Europe became extremely militarised. Will the only difference now be that this time the guns will be pointing outwards instead of in? May I also conclude by stating that reports like this are further evidence of the contempt for neutral Member States by many in this Parliament and the European institutions.

Bodil Valero (Verts/ALE). – Fru talman! Vi lever i en ny tid och vi har nya säkerhetspolitiska utmaningar – krig i vårt närområde, terroristattacker som slår till mitt ibland oss. Och så länge terrorn slog till i något land långt där borta, då var notiserna i våra tidningar små. Nu slår den till mitt ibland oss, och rädslan griper tag i oss, och också viljan att agera.
                  

                     Men de flesta av terroristerna är födda och uppvuxna mitt ibland oss, och vad gjorde vi för fel? Vänner är inte längre vänner, och fiender kan plötsligt bli vänner. Kampen mot den stora gemensamma fienden, det vill säga klimatpåverkan, kan i princip gå förlorad med en ny president i USA. Det ser inte ljust ut.
                  

                     Vapen som vi själva har sålt till tidigare fredliga och vänligt sinnade stater hamnar i fel händer. De används mot våra vänner och kanske mot oss själva, men vi fortsätter att sälja.
                  

                     EU:s medlemsstater agerar. Vi höjer våra försvarsanslag, vi jobbar med antiradikalisering, och förhoppningsvis gör vi också bättre riskbedömningar innan nya vapen får tillstånd att säljas. Jag håller med föredraganden om att vi behöver bättre samarbete och samordning medlemsstaterna emellan. Så långt tror jag att vi alla är överens.
                  

                     Det som vi däremot har olika bild av är på vilket sätt vi löser problemen allra bäst. Många här i parlamentet vill att vi ska gå mot en alltmer gemensam militär – att bli en supermakt. Att vi i strid med regelverket ska använda EU-medel för en mängd militära ändamål, och dessutom till försvarsforskning.
                  

                     I betänkandet talas om EU:s militära förmåga, trots att vi i dag inte har en sådan modell eftersom det är medlemsstaternas militära förmågor. Och alla vill faktiskt inte gå i den riktningen heller.
                  

                     En ökad flexibilitet begärs i EU:s finansiella regler och jag tolkar det som att annat, t.ex. bistånd, kommer att användas för att täcka militära insatser. Länderna uppmanas att lägga två procent av BNP på försvaret, etc.
                  

                     Det finns mycket som är bra i betänkandet, men det finns också en hel del frågor, eller skrivningar, som jag som grön och svensk inte kan ställa mig bakom. Tack!
                  

Beatrix von Storch (EFDD). – Frau Präsidentin! Wir besprechen also jetzt den Bericht zur Umsetzung der Gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik. Der Bericht bedauert, dass die Leistungen der gemeinsamen Verteidigungspolitik nicht richtig vermittelt werden, und er fordert, dass die Verdienste besser herausgestellt werden müssen. Haben Sie vielleicht mal darüber nachgedacht, Herr Brok – Ihr Bericht ist es –, dass die Menschen ganz genau verstanden haben, was Sie hier schreiben und ganz genau die Politik verstehen, die Sie vermitteln, aber eine andere Politik haben wollen und nicht andere Worte, die Sie beschreiben?
                  

                     Dann lese ich, dass jetzt Propaganda gemacht werden soll. Die EU und die Mitgliedstaaten sollen aufgefordert werden, Propaganda zu machen – Gegenpropaganda, versteht sich. Aber Propaganda bleibt Propaganda. In einer freien Gesellschaft ist es Aufgabe der Journalisten und der Medien, Informationen zu recherchieren und zu verbreiten, und es ist in einer freien Gesellschaft eben nicht die Aufgabe der Staaten, öffentliche Meinungsbildung zu betreiben. Die Demokratie wird absolut bedeutungslos, wenn der Staat Propaganda zur Meinungsbildung seiner Bürger einsetzt. Vielleicht sollten Sie darüber mal nachdenken.
                  

                     Ich glaube, die Menschen haben gut verstanden, worum es geht. Ich glaube, die Menschen lehnen einfach die Politik ab, und dem mit Propaganda zu begegnen, bringt gar nichts.
                  

Francisco José Millán Mon (PPE). – Señora Presidenta, yo quiero en primer lugar felicitar al señor Brok por su informe. Es un texto completo y realista sobre nuestros principales retos y amenazas, sobre los instrumentos de los que disponemos para hacerles frente.
                  

                     El incierto panorama internacional actual hace necesaria una política exterior de la Unión más activa y cohesionada, que defienda nuestros intereses y valores, comprometida con el multilateralismo y la defensa de la universalidad de los derechos humanos.
                  

                     Además, tenemos que actuar ante el progresivo deterioro de nuestro entorno de seguridad. El círculo de inestabilidad que rodea a la Unión en el ámbito de la vecindad; la amenaza terrorista, particularmente del Dáesh; las actitudes revisionistas de algunos países, al igual que el posible repliegue de Estados Unidos, son elementos que nos obligan a profundizar en nuestra política exterior común y en particular en su dimensión de seguridad y defensa.
                  

                     En este sentido, celebro el lugar prioritario que el refuerzo de esta política tiene en el documento del señor Brok. No habrá nunca una política exterior de la Unión sin una verdadera política de seguridad y defensa común. Debemos ser ambiciosos en su puesta en marcha, como lo son las Conclusiones del Consejo del pasado noviembre y las recientes propuestas de la Comisión. Pero también pragmáticos, en particular en un contexto de consolidación fiscal, como es sabido.
                  

                     Finalmente, no quiero concluir sin recordar la tragedia humanitaria que vive Alepo. Es preciso que las partes se sienten de nuevo a negociar y haya un acuerdo político para el conflicto sirio. Pero, hoy por hoy, lo más urgente es paliar el drama humanitario que allí se vive y ahí también la Unión puede aportar una importante contribución.
                  

Liisa Jaakonsaari (S&D). – Arvoisa puhemies, tulevaisuutta on erittäin vaikeaa tällä hetkellä geopoliittisesti ennustaa. Varmaa on vain se, että nyt tarvitaan syvempää integraatiota ja puolustusyhteistyötä, kuten esimerkiksi yhteisiä hankintoja ja standardeja, mutta ennen kaikkea tarvitaan unionin diplomatian ja kriisinhallinnan maksimointia. Pitää välttää väärää retoriikkaa. Täällähän on usein puhuttu Euroopan armeijasta, ja minä olen ymmärtänyt, että siitä ei ole ollenkaan kysymys. Kysymys on yhteistyöstä. Pitää myös välttää turhaa provosointia suhteessa Venäjään. Minusta on erityisen tärkeää myös, että kun on epävarmaa, mitä Yhdysvalloissa tapahtuu, transatlanttisissa suhteissa korostetaan arvopohjaista yhteistyötä USA:n kanssa. Se on ehdottoman tärkeää ja tärkeä viesti myös Yhdysvalloille.
                  

                     Arvoisa puhemies, uutta tässä on se, että EU ei enää keskity turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa vain ulkoisiin operaatioihin vaan huomio siirtyy lähemmäs unionin omia rajoja ja alueita. Tämän globaalistrategian toimeenpanon myötä meillä on vastattavana ja edessämme kysymys siitä, että kuinka loppujen lopuksi Euroopan unioni kantaa vastuun unionin suojelemisesta, myös sotilaallisin keinoin. Tämä vastaus on saatava aikaan, ja olen samaa mieltä kuin korkea edustaja, jos Eurooppa unioni on yksimielinen, jos se käyttäisi kaikkia niitä välineitä, mitä meillä on, me olisimme todella valtava voima saamaan aikaan hyviä muutoksia maailmassa.
                  

Ruža Tomašić (ECR). – Gospođo predsjednice, uslijed političkih promjena koje su zahvatile svijet 2016. sve se glasnije govori o dezorijentiranim elitama koje žive u nekom svom svijetu i sve manje slušaju i razumiju birače. Ovo je izvješće sjajan primjer tog procjepa između elita i običnih ljudi. Izvjestitelj traži da zanemarimo nacionalne interese i na prvo mjesto stavimo one europske.
                  

                     Nacionale interese naziva uskogrudnima i zastarjelima. Jedino što je ovdje zastarjelo je romantični nadnacionalni model kojem je cilj pošto poto stvoriti europsku supersilu u kojoj se svi primarno osjećaju Europljanima i stavljaju interese Europske unije na prvo mjesto. Nacionalni identiteti i nacionalne države europska su realnost, jer ih ogromna većina građana stavlja na prvo mjesto.
                  

                     Građani su ti koje se pita kakvu Europu žele, a oni gotovo jednoglasno odbijaju daljnju političku integraciju. Zastarjeli su i u sve više država odbačeni oni kojima je vlastita politička agenda ispred volje građana, a ne oni koji se bore za nacionalne interese.
                  

James Carver (EFDD). – Madam President, I have to say that the concept of cooperation amongst EU Member States is ridiculous when you only have to look at the frequent incursions. Only yesterday there was another Spanish naval incursion into Gibraltarian waters. I have a consistent wariness of the development of EU common defence and foreign affairs. This place consistently talks about supporting and cooperating with NATO. I call it undermining and replacing. Why would we give up a tried and tested alliance system in NATO in the name of an EU experiment?
My belief is no better expressed than in this report. Although Member States make a spending commitment to NATO of 2% of GDP, most do not, and it is only through accounting trickery that my own country does. The development of EU military ambitions directly challenges the neutral stance of Sweden, the Republic of Ireland and Austria. If the EU will not comprehend that, your ambitions for ever closer union at all levels are eventually bound to fail, but of course you will only blame someone else when that eventuality happens.

David McAllister (PPE). – Verehrte Frau Präsidentin, meine sehr geehrten Damen und Herren, liebe Kolleginnen und Kollegen. Ich finde, die gemeinsame Außen- und Sicherheitspolitik der Europäischen Union sollte zwingend auf den drei großen englischsprachigen Ds beruhen: diplomacy, development and defence.


                     Zur diplomacy: Wir sind uns einig, die Europäische Union sollte auch künftig ihre Politik auf Konfliktlösung und internationalen Konsens ausrichten. Als größte Handelsmacht der Welt hat unser Wort als Europäische Union Gewicht.
                  

                     Zweitens: development. Ich finde, Ziffer 40 des Berichts macht es besonders deutlich: die Ursachen von Instabilität und notgedrungener Migration, wie Armut, wirtschaftliche Chancenungleichheit, bewaffnete Konflikte, schlechte Regierungsführung und den Klimawandel müssen wir als Europäer nachhaltig bekämpfen. Das gelingt nur, wenn wir die demokratischen Institutionen und die Zivilgesellschaft, und damit die Widerstandsfähigkeit instabiler Staaten, stärken.
                  

                     Drittens: defence. Zu defence ist schon viel gesagt worden. Ich finde, die gemeinsame Sicherheits- und Verteidigungspolitik der Europäischen Union muss weiter gestärkt werden. Die Hohe Beauftragte, Frau Mogherini, ist hier auf dem richtigen Weg. Denn nur, wenn wir unsere zivilen und militärischen Kapazitäten stärken, können wir umfassend auf Krisen reagieren, die Widerstandsfähigkeit unserer Partner stärken und Europa beschützen.
                  

                     Kurzum, dieser Bericht macht deutlich, warum es dringend notwendig ist, dass die Europäische Union mehr Verantwortung in der gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik übernehmen sollte, wie das die Bürgerinnen und Bürger auch von uns erwarten. Dafür bedanke ich mich ganz besonders bei unserem Berichterstatter Elmar Brok.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Godātie kolēģi! Cienījamā Mogerīni kundze! Manuprāt, galvenais jautājums, uz kuru jāatrod atbilde, ir, vai Eiropas Savienības valstis tiešām grib kopīgo ārlietu un aizsardzības politiku.
                  

                     Problēma ir tāda, ka daudzos gadījumos atbilde joprojām ir ‘nē’. Dalībvalstis joprojām grib dzīvot savā pasaulītē un negrib zaudēt suverenitāti. Sliktā ziņa šīm valstīm ir tāda, ka pasaule mainās un Eiropas ietekme pasaulē strauji krīt dažādu iemeslu dēļ — gan iedzīvotāju skaita ziņā, gan ekonomikas apjoma ziņā, gan militārajā jomā. Tas nav nedz slikti, nedz labi — tā ir realitāte, bet Eiropas iedzīvotāji un politiķi joprojām uzskata, ka Eiropa ir pasaules centrs, kurš var diktēt savus noteikumus citām pasaules valstīm un reģioniem. Tas tā vairs nav, un praktiķi, kas katru dienu sastopas ar ārlietām, to var tikai apstiprināt.
                  

                     Ir labi, ja vecs cilvēks joprojām uzskata, ka viņš ir jauns un spēcīgs, bet daudz sliktāk ir, ja viņš turpina rīkoties kā jauns. Bet viņam ir arī savas stiprās puses, piemēram, pieredze un pacietība. Ietekmes instrumentu skaits Eiropas ārpolitikā ir ļoti ierobežots. Mums joprojām ir stiprās puses — tehnoloģijas, izglītība, ietilpīgs iekšējais tirgus, ietekme starptautiskajās organizācijās, iespēja finansēt projektus utt., bet Eiropa ar katru soli diemžēl zaudē savu ietekmi. Jautājums ir, cik ātri Eiropa zaudēs savas pozīcijas citām lielvalstīm un kur galu galā būs jaunais līdzsvara punkts. Tas, manuprāt, ir galvenais šī ziņojuma jautājums.
                  

Charles Tannock (ECR). – Madam President, the CFSP and CSDP have received a bad press in my country, the UK, where it is wrongly suggested that it will inevitably lead to an EU standing army aimed at undermining NATO; Mr Carver is completely wrong on this. I take a more nuanced approach and I have always seen a complementary role for cooperation in foreign policy and defence at EU level.
It was with this in mind that delivered CFSP's origins after all, in so-called political cooperation in the 1986 European Single Act, as agreed by the then-UK Prime Minister, one Mrs Thatcher. For instance, EUNAVFOR ATALANTA's success has proved that there is a defence role for the EU that combines soft and hard power, without undermining NATO, Mr Carver, whilst the sanctions regime employed against Iran has illustrated that a CFSP common position can leverage our individual Member States' positions.
As Britain sadly leaves the European Union, I believe that foreign security policy will be one of the key areas that we must remain plugged into. In possession of one of the world's most effective armed forces, being one of the P5 on the Security Council and a nuclear power, the UK has a lot to offer the EU, particularly as our shared interests will remain the same post-Brexit.
As a member of NATO, the Berlin Plus Agreement will allow Britain to easily contribute to any future CFDP missions and I hope that during the Brexit negotiations, the EU 27 will see sense in finding a more formalised structured CFSP role for Britain, given its close links to the continent and the ongoing common security interests. The UK, for instance, could bring more to the table by way of military assets in exchange, during the negotiations, for concessions elsewhere, such as better access to the Single Market.

Tunne Kelam (PPE). – Madam President, Mr Brok's report is an excellent one, integrating very well both old and new challenges because, first of all, this report is about implementation, which is often the weakest link in our system. I would remind us of the message in the previous report, by Mr Pașcu: ‘Europe is no longer in control of its security environment and has lost the luxury of choosing the time and place of action’. What we need, it says, is ‘crisis prevention and crisis resolution’. Aleppo is unfortunately a symbol of failed crisis-resolution, with a devastating moral and political price.
This report also addresses the new front of security policy, that is, how to counter misinformation and propaganda. I think it is very important that we call for the EU institutions and Member States to finally and clearly acknowledge that the ongoing information warfare is not only an external EU issue, but also an internal one. Because propaganda and misinformation result in election outcomes, that is, a real change of power. One of my calls is also to establish an automated information-sharing system in the EU.

Jo Leinen (S&D). – Frau Präsidentin, Frau Mogherini! Die globale Strategie, die Sie vorgelegt haben, muss der Rahmen für die europäische Außen- und Sicherheitspolitik sein, und das müsste Stufe für Stufe umgesetzt werden.
                  

                     Ich nenne nur Afrika. Sie haben das auch erwähnt: Ein Kontinent, den wir lange vernachlässigt haben. Saubere Energie für alle, Programme für die Jugend, das sind Beispiele, wie wir dann auch andere Probleme, wie die Migration, abmildern können. Für Afrika empfehle ich immer wieder, dass wir mit China zusammenarbeiten, weil die auf diesem Kontinent sehr präsent sind.
                  

                     Als Präsident der europäischen Bewegung weiß ich, wie sehr Südosteuropa auf Signale wartet, dass wir unsere Versprechen auch erfüllen. Die fühlen sich vernachlässigt, da muss man immer wieder Signale geben, dass sie zu uns gehören.
                  

                     Sie haben Antonio Guterres unseren alten Freund, erwähnt. In der Tat, jetzt erst recht ist großes Engagement für die UNO gefordert. Wir brauchen eine neue Agenda für die Welt, die wirklich diese Ungleichgewichte auch kompensieren kann. Das ist jetzt das zweite Mal, dass wir in kurzer Zeit hier über Sicherheit diskutieren. Keine Frage, die Bürgerinnen und Bürger erwarten von der Europäischen Union, dass wir in der Lage sind, Sicherheit zu organisieren. Ich würde Sie ermuntern, mit Ihrem Fahrplan weiterzumachen und sich nicht beeindrucken zu lassen von all den Antieuropäern, die hier so Grässliches und auch Falsches gesagt haben.
                  

                     Es ist doch wirklich im Sinne der Bürgerinnen und Bürger, dass wir Synergien schaffen und dass wir uns befähigen, dort, wo die NATO nicht agiert, als EU wirklich Sicherheit und auch Frieden herzustellen. Deshalb denke ich: Wir sind Weltmacht in vielen Bereichen, aber in diesem Bereich, da sind wir einfach ein Zwerg, und das muss sich ändern.
                  

(Der Redner ist damit einverstanden, eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung zu beantworten.)


Udo Voigt (NI),
Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                        . – Ich habe gerade vernommen, dass Sie voll und ganz hinter der europäischen Verteidigungspolitik stehen. Ich erinnere daran, dass es 1999 Ihre Partei war, die zusammen mit den Grünen schon einmal unter Missachtung des Völkerrechts den Krieg im Kosovo geführt und unterstützt hat. Ich frage Sie natürlich, ob Sie künftig bei der europäischen Verteidigungsarmee darauf achten werden, dass das Völkerrecht eingehalten wird, denn zurzeit sind europäische Luftstreitkräfte unter Missachtung des Völkerrechts und der Souveränität des Staates Syrien im dortigen Luftraum tätig. Soll das künftig Politik der EU werden?
                  

Jo Leinen (S&D),
Antwort auf eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                        . – Das kann nicht Politik der EU werden. Wer in den Artikel 2 des Lissabon-Vertrags schaut, wird sehen, dass die EU nur im Auftrag der Völkergemeinschaft, der UNO, militärische Missionen ausüben kann. Und das ist genau der Unterschied zu den Mitgliedstaaten der EU. Man kennt sie, die militärische Aktionen machen – sehr oft für gute Zwecke, aber manchmal auch für zweifelhafte Zwecke. Ich erhoffe mir von einer europäischen Friedenspolitik die Achtung des Völkerrechts und nicht den Missbrauch des Völkerrechts.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κυρία Πρόεδρε, η Ευρωπαϊκή Ένωση ως γνωστόν έχει θεμελιωθεί με βάση την αξία της αλληλεγγύης των κρατών μελών της. Η Κοινή Εξωτερική Πολιτική και η Πολιτική Ασφάλειας θεσπίστηκε για την προστασία όλων των χωρών της Ένωσης. Το τελευταίο διάστημα η Ελλάδα δέχεται εμφανείς προκλήσεις τόσο από την Τουρκία όσο και από την Αλβανία. Ειδικότερα, ο κύριος Ερντογάν αμφισβητεί πλέον τη συνθήκη της Λοζάνης, αμφισβητεί τα κυριαρχικά δικαιώματα της Ελλάδος στα νησιά του Αιγαίου, παραβιάζουν τα τουρκικά μαχητικά τον ελληνικό εναέριο χώρο, ασκούνε τεράστιες πιέσεις και σε όλα αυτά δεν βλέπει ο ελληνικός λαός μια ικανοποιητική απάντηση από την πλευρά της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Παραμένει αδρανής η Ευρωπαϊκή Ένωση. Δεν τρίζει τα δόντια πραγματικά στον Σουλτάνο. Δεν του λέει ότι πρέπει να συμμαζευτεί και ότι δεν περνάνε οι προκλήσεις του απέναντι στην Ελλάδα. Πρέπει λοιπόν να καταλάβει η Τουρκία ότι δεν μπορεί να συνεχίσει σε αυτή την κατεύθυνση, αλλά σε αυτό χρειαζόμαστε την αποφασιστικότητα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Είναι δεδομένο ότι η Ελλάδα έχει τη δυνατότητα να αντιμετωπίσει την Τουρκία, χρειάζεται όμως και τη στήριξη της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Να αποδειχθεί στην πράξη ότι υπάρχει η κοινοτική αλληλεγγύη!
                  

Eduard Kukan (PPE). – Madam President, I would like to welcome the High Representative and thank Elmar Brok for a very well prepared report. Our foreign and security policies need to be more results-oriented. We have to lead a credible and efficient policy which matches the expectations of our citizens. The EU should strengthen its international position and assume more responsibility for our security. Strength is in our unity; building trust between the Member States is the way to have a common and integrated approach to our external policies, be it trade, security or development.
The global strategy and security strategy is a step forward. The upcoming revision of the Multiannual Financial Framework is an opportunity to allocate appropriate resources for their implementation. The EU needs to show that the value invested in these policies is paying back. We should start taking more responsibility in our neighbourhood. We can feel the effects of migration, terrorism and attacks on international order and values.
Our global aspirations start and end in our backyard. We should be more attentive to the developments in our eastern and southern neighbourhoods. We should invest in security, stability and development in these regions.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Tibor Szanyi (S&D),
Kékkártyás kérdés. – Tisztelt Képviselő Úr, Ön említette azokat a szükségességeket, amelyek már azért nem most keletkeztek, tehát hogy egy valódi európai közös biztonság- és külpolitikára van szükség. Azonban lát-e Ön új kihívást abban, hogy a megválasztott amerikai elnök, illetve a meglévő orosz elnök – egyébként úgy tűnik, hogy Európa kárára is akár – egymásra talál. Ebben Ön lát-e új kihívást?
                  

Eduard Kukan (PPE),
blue-card answer. – Well I think that we should take care of our security in a more responsible way. Whatever the President-elect of the United States and Mr Putin in Moscow are saying or planning, we should be responsible to ourselves.

Francisco Assis (S&D). – Senhor Presidente, a União Europeia encontra-se num momento decisivo da sua história e não é só no que toca à esfera económica e social, também no campo da defesa e da segurança comum, onde há velhos e novos desafios, ela tem de fazer uma escolha urgente entre reagir ou resignar-se.
                  

                     Porque se a União Europeia tem perdido influência no mundo isso também se deve ao facto de não se conseguir afirmar como um garante de segurança no seu espaço geográfico e de paz e estabilidade na sua vizinhança. Este relatório identifica corretamente a principal causa para esse falhanço, que consiste numa reação descoordenada e fragmentada às ameaças e riscos comuns. O diagnóstico não é novo.
                  

                     A União Europeia sempre se confrontou com essa insuficiência, mas não devemos esquecer que o principal desígnio que esteve na sua génese se prendeu com a necessidade de garantir a paz num continente devastado pela guerra. Está, por isso, dentro do espírito do projeto europeu que a União Europeia se assuma de uma vez por todas como uma potência capaz de prevenir, dissuadir e proteger.
                  

                     Nesta época de conflitos e ameaças de carácter híbrido e transfronteiriço garantir a paz e a segurança na Europa implica garantir a paz e a segurança fora de muros. Ora, para tal não basta desempenhar apenas uma função mediadora. É verdade que esta conheceu alguns sucessos como no caso do diálogo entre a Sérvia e o Kosovo e no acordo nuclear do Irão, mas face à tragédia da Síria, face à situação na Líbia e no Sahel, percebemos que essa postura é claramente insuficiente e que se tornou premente, como apontado neste relatório, o desenvolvimento das capacidades de defesa europeias, com o correspondente aumento de investimento. O que poderá conduzir a uma estrutura permanente de defesa própria e, eventualmente, a um quartel-general permanente da União Europeia para as missões e operações civis e militares no âmbito da Política Comum de Segurança e Defesa, desde que em articulação com as estruturas da NATO.
                  

Kinga Gál (PPE). – Elnök Asszony, Főképviselő Asszony, először is engedjék meg, hogy gratuláljak Brok képviselőtársamnak a jelentéshez. Ma az Unió sokrétű kihívásokkal szembesül a külpolitika és biztonságpolitika terén. Ilyenek a közel-keleti konfliktusok, az afrikai kontinens polgárháborúi és népességnövekedése együttvéve, de a terrorizmus, a kiberbiztonság, az emberkereskedelem, vagy a radikalizáció is. Ezek pedig mind olyan problémák, amelyek közvetlen hatással vannak az Unióra, állampolgáraink biztonságára. A külső határaink védelme elengedhetetlen ebben a kontextusban. Meg kell erősítenünk közös védelmi politikánkat, együttműködésünket és kapacitásainkat. Annak érdekében is, hogy hatékonyan védhessük az Uniót a külső kihívásoktól, a külső határainkat. De ez önmagában nem elég, ha nem próbáljuk meg orvosolni azokat a kiváltó okokat, amelyek miatt ilyen mértékű nyomás nehezedik határainkra. Megfelelő fejlesztési politikával és jól célzott támogatásokkal elő tudjuk segíteni a békét és stabilitást. Így megelőzhetjük a tömeges elvándorlást, vagy az instabilitást és a radikalizálódást. Mindnyájan tudjuk, egyre jobban érezzük, hogy nincs szabadság biztonság nélkül. De az Unión belüli biztonságot csak akkor szavatolhatjuk, ha megfelelően erős és határozott kül- és biztonságpolitikával rendelkezünk.
                  

Pier Antonio Panzeri (S&D). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, la situazione di instabilità e incertezza che l'Unione europea sta affrontando, caratterizzata da recenti eventi che hanno evidenziato i segnali di una crisi politica in atto, credo meriti una risposta articolata e strutturata, all'altezza delle sfide globali da affrontare nel futuro prossimo, in un periodo di lunga durata.
                  

                     La relazione sull'attuazione della politica estera e di sicurezza, richiamando anche la relazione sulla strategia globale presentata in quest'Aula a luglio dall'Alto rappresentante, si propone di rilanciare e rafforzare in termini operativi quei principi e quei valori propri dell'Unione europea, grazie ai quali abbiamo potuto costruire una società pacifica. Del resto il comportamento della Russia, che più volte ha violato deliberatamente il diritto internazionale, e l'incertezza derivante dall'elezione del nuovo Presidente degli Stati Uniti consegnano all'Europa un ruolo centrale di gestione e intervento per il rispetto del diritto internazionale e del diritto umanitario.
                  

                     L'Unione europea è capofila della diplomazia multilaterale mondiale, ma oggi, con l'acuirsi della crisi e l'evidente difficoltà di azione delle Nazioni Unite, provocata da veti incrociati, dobbiamo prendere coscienza della necessità di rafforzare il ruolo europeo, ponendo le basi per un impulso propositivo, che combini il soft power all'hard power.
                  

                     Capacità militari più forti e comuni e di conseguenza un ruolo più attivo ed efficace nella soluzione dei conflitti e nella costruzione della pace sono elementi chiave per consentire all'Unione europea di rispondere pienamente alle crisi odierne e sono convinto che Lei, signora Mogherini e noi con Lei possiamo, oggi più di ieri, conseguire un grande risultato per l'Unione europea in questo campo.
                  

Jaromír Štětina (PPE). – Madam President, we are debating today Mr Brok's report on the implementation of the common foreign and security policy. It is in my view a good, compact and comprehensive report. It mentions a number of proposals and visions which, in the majority, I truly share. For example, the commitment to a strong EU security and defence policy, or a call to deliver an EU White Book on defence in 2017.
To face the unbearable situation in Syria, the top priority is the reform of the Security Council. We have to concentrate all of the EU's and Member States' diplomatic forces to reform the Security Council. We need to remove the veto concerning mass atrocities. The international security and humanitarian mechanisms seem to be paralysed. We are obliged to make them work again and do we need to do it now.

Laima Liucija Andrikienė (PPE). – Madam President, I apologise for being absent during part of this debate: tonight the EPP Group is selecting its candidate to become the next President of the European Parliament, so I had to be there.
Colleagues, the European Union is surrounded by serious conflicts including the war going on in Ukraine, the annexation of Crimea, parts of Georgia being occupied by Russia, and other conflicts both hot and frozen. We in the Baltics are threatened by Russia on an almost everyday basis. The EU faces multifaceted challenges, including terrorism, cybersecurity, misinformation, human trafficking and radicalisation and growing populism. The external and internal threats are intertwined more and more. We believe that EU external action needs to be based on three pillars, the three ‘D's’ of defence, development and diplomacy, though being aware that the level of the CFSP is only around EUR 320 million.
We understand that in order to safeguard its interests, protect its citizens and promote other values worldwide, the EU requires the full engagement of the Member States and the coherent use of policies from our external policies toolbox.
Finally, my gratitude and admiration goes to Elmar Brok, the draftsman of this report and the long-standing chairman of the Foreign Affairs Committee of this House: thank you, Elmar.

Othmar Karas (PPE). – Frau Präsidentin, Frau Vizepräsidentin, meine Damen und Herren! Die Verantwortung der Europäischen Union in der Welt beginnt nicht erst oder endet nicht an der Außengrenze der Europäischen Union. Wir müssen uns viel stärker als in der Vergangenheit unserer Mitverantwortung als global player bewusst werden. Die Stärke unserer Nachbarn ist unsere Stärke, und die Schwäche unserer Nachbarn wäre auch unsere Schwäche. Daher danke ich Elmar Brok für die Vielzahl an konkreten Empfehlungen in seinem Bericht über die vielfältigen und komplexen grenzüberschreitenden Herausforderungen in unserer Nachbarschaft, wie wir sie bewältigen, die Sicherheit unserer Bürgerinnen und Bürger gewährleisten und die Europäische Union in den drei Säulen des auswärtigen Handelns – Diplomatie, Entwicklung und Verteidigung – handlungsfähiger, effizienter, besser und dadurch glaubwürdiger und stärker machen können.
                  

                     Es fehlt nicht an Beschlüssen, es fehlt nicht an Vorschlägen, sondern es fehlt am politischen Willen, das umzusetzen, was wir als notwendig und richtig erkannt haben. Leider hemmt die blockierende Einstimmigkeit noch immer unsere Schlagkraft und unsere Handlungs- und Reaktionsfähigkeit. Leider verweigern die Mitgliedstaaten der Union noch immer das notwendige Budget und die Zuständigkeiten. Leider beschaffen, forschen und investieren die Mitgliedstaaten vor allem nebeneinander statt miteinander, und leider schwächen der wachsende Populismus und Nationalismus tagtäglich unsere Glaubwürdigkeit und Handlungsfähigkeit. Stellen wir diesen Zustand ab und tun wir, was wir beschließen!
                  

Dubravka Šuica (PPE). – Gospođo predsjednice, gospođo Visoka predstavnice, činjenica je da je Europa u nesigurnoj situaciji i suočena s velikim eksternim i internim izazovima, a isto tako je okružena lukom nestabilnosti koje se malo pomalo prelijevaju ili kroz terorizam ili kroz migracije. Nažalost, imamo primjer Rusije koja krši suverenitet susjednih zemalja i koja prijeti globalnom i svjetskom miru.
                  

                     Izvješće našeg kolege, gospodina Elmara Broka, direktno identificira tri ključna izazova i perspektive u razmišljanju u zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici. Zaista se nalazimo na križanju što se tiče obrambene politike. Jedan smjer je održavanje jakih veza sa Sjedinjenim Američkim Državama kroz NATO i unutar NATO-a. Drugi smjer je razvoj samostalnih obrambenih kapaciteta, neovisno o Sjedinjenim Američkim Državama, pogotovo nakon pobjede Trumpa na predsjedničkim izborima.
                  

                     Smatram da je treći razlog najvažniji - budućnost obrane Europske unije je upravo samostalna sigurnosna arhitektura građena na suradnji i koordinaciji država članica, jačanju interoperabilnosti vojnih kapaciteta, ali i definiranju ključnih ciljeva vanjske i obrambene politike prema nestabilnom europskom susjedstvu. Na tragu ovih izazova, ključno je osnažiti status i položaj Visoke predstavnice za vanjsku i sigurnosnu politiku i raditi na harmonizaciji vanjskih politika država članica.
                  

                     Ovo traži dublju integraciju, ali moramo imati na umu da samo jačanjem uske suradnje svih aktera vanjske politike možemo postići da se ovi postavljeni ciljevi zaista i ostvare. Još jednom zahvaljujem gospodinu Broku.
                  

Mariya Gabriel (PPE). – Madame la Présidente, chers collègues, alors que nous avons célébré, il y a quelques jours, les 25 ans du traité de Maastricht, il est toujours nécessaire, aujourd'hui, de rappeler que la politique étrangère de sécurité commune est un des piliers de ce qu'est l'Europe aujourd'hui. En revanche, face à la montée des populismes, ne nous fatiguons pas de dire la vérité: aucun État membre ne peut relever seul les défis auxquels nous faisons face. La mise en œuvre cohérente et efficace de la PESC est un impératif.
                  

                     En ce sens, permettez-moi de souligner trois éléments. Tout d'abord – et c'est une de mes plus profondes convictions –, l'Union doit continuer à investir encore davantage dans la médiation, la diplomatie préventive et la prévention des conflits. Je suis convaincue que c'est un domaine où l'Union a une valeur ajoutée nette. À ce titre, le conflit au Proche-Orient doit faire l'objet d'une mobilisation permanente. Il s'agit de notre voisinage et nous savons les effets de l'instabilité permanente dans cette région.
                  

                     Ensuite, j'insiste sur les missions EUCAP Sahel et EUBAM Libye, qui doivent être pourvues des ressources humaines et financières nécessaires pour assurer la sécurité des Européens et la stabilité de l'Union. Le Sahel est une région clé, où le risque de connexion des zones d'insécurité est important.
                  

                     Enfin, l'Union doit participer au renforcement des capacités des organisations régionales et sous-régionales, notamment en Afrique, pour relever les défis en matière de sécurité, mais aussi pour encourager nos partenaires à s'attaquer aux sources des conflits et de l'instabilité.
                  

Catch-the-eye procedure


Csaba Sógor (PPE). – Elnök Úr, a kelet-ukrán válság kapcsán a minszki megállapodás maradéktalan végrehajtása hozhatja el a politikai megoldást, ebben látszólag mindenki egyetért. Az orosz félnek számos tennivalója van ennek kapcsán, ugyanakkor ne feledkezzünk meg az ukrán kormányra háruló kötelezettségekről sem. Vállalták, hogy a rendezés bizonyos pontján – persze vita tárgya, hogy ennek mikor jön el az ideje – speciális státuszt biztosítanak a kelet-ukrán területeknek Ukrajna szuverenitásának és területi egységének megőrzése mellett. Meglátásom szerit kevés szót ejtünk erről a kérdésről és néha úgy teszünk, mintha a minszki megállapodás csak Oroszországra róna feladatokat. Az Ukrajnában élő kisebbségek jogainak tisztelete és biztosítása nélkül nem lesz stabil ez az ország, ami pedig érdeke az Európai Uniónak és Oroszországnak is. A kisebbségi jogok biztosítása mindig is a hosszú távú stabilitás garanciája volt.
                  

Nicola Caputo (S&D). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, l'Unione europea è attualmente circondata da un arco di instabilità, dal momento che gran parte del Medioriente e del Nord Africa sono travolti da conflitti etnico-religiosi, conflitti che determinano conseguenze dirette e gravi per la sicurezza e il benessere dei cittadini europei. Questa crisi interna ed esterna deve rappresentare anche un'opportunità per l'Unione, per migliorare il suo funzionamento e la sua cooperazione.
                  

                     Occorre rafforzare la politica estera e di difesa dell'Unione. Gli Stati membri devono avere più ambizioni nel campo della sicurezza comune, va avviato da subito il lungo iter del processo che dovrà portare ad un sistema unico di difesa europea, in cui la cooperazione tra Stati membri deve diventare la norma.
                  

                     E condivido la proposta del Presidente Juncker di creare un Fondo europeo per la difesa che dia impulso alla ricerca e all'innovazione. Le attività in corso per la ricerca in materia di difesa devono costituire un'importante azione preparatoria in vista di un programma europeo finanziato dall'Unione europea nell'ambito del prossimo quadro finanziario pluriennale.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE). – Madam President, nowadays the European Union faces unprecedented internal and external challenges including conflict zones, state collapse, terrorism, hybrid states, cyber- and energy insecurity. Unfortunately all these challenges have direct and serious consequences for the security and wellbeing of EU citizens. For that reason, EU citizens see an effective common foreign and security policy as a priority area on action for the EU where extensive cooperation can bring most valuable contributions.
In that regard I call on both EU institutions and Member States to work together in a common and truly coordinated effort in order to develop a strong, coherent common foreign and security policy. It is important to note that a strong and coherent CFSP is achievable only if democratic reforms are being implemented and Member States start to speak with one voice and act together.

(End of Catch-the-Eye procedure)


Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy. – Madam President, some of you referred during the debate to a simple truth which is that individually our Member States are losing influence. Some of you expressed it in a different way: there is nothing we can do alone as single Member States, no matter how big or small we are. Some of you questioned if together we are losing influence; maybe compared to a century ago, probably yes. But also some underlined that in the current geopolitical situation we actually have some space that is opening up for the European Union to act as a security provider, as a guarantor for a rules-based global order that we can use if we are up to the task. Which means that, while individually we are losing influence, together as Europeans we can regain that sovereignty that as Member States we are losing.
This is why to me it resonates really strangely to hear, also in this Chamber, some of you referring to the fact that having a common foreign and security policy is a way of losing sovereignty. It is actually the only way to regain sovereignty in the world of today, acting as Europeans, and this was very clear when we had our Treaties adopted. But, if our strength is our unity, we have to be aware of the power we can exercise. Sometimes I wonder who we believe the European Union is. I give you news: the European Union is each and every one of you, and especially you that are sitting in a European institution. You are a European institution yourself. So whenever we say, whenever you say, some of you say in this room, that the European Union is weak, you are saying to yourself that you are weak, and maybe you can do something about that.
I see the European Union through the eyes of our partners, and I see that they see the European Union as a superpower today. What I see from the inside of the European Union is that we do not even realise the power we have; and if you do not realise the power you have, then yes, you are powerless, because you do not use it. If you do not believe in yourself who should believe in yourself? Who should believe in you? This is the basic rule that you teach to your teenagers, daughters and sons, when they reach 13, 14 years old, no? I am not yet there but I am practising. If you do not believe in your capabilities and your capacity, in your tools, if you do not believe in yourself, how can you claim others should believe in you?
So at the same time you are saying the European Union is weak, and on the other hand you are saying - sometimes the same ones of you - we should act as a superpower. Well, the two do not stand together. Either we believe in what we can do and we do it, and we implement the decisions we take - or I wonder what you are doing in this room. Sometimes I do.
This to say that we have the tools, economic tools, diplomatic tools, that nobody else in the world has. We should also have the security and defence tools that could complement our soft power. There is a unique mix, the European way of doing security, which is a mix of mediation, conflict prevention, work on poverty eradication, on human rights, on governance - which is also part of security nowadays. And also the hard power means that sometimes we need to enforce some decisions or to simply allow humanitarian aid into place.
This unique mix, this European way of doing security, is something that the world is desperately looking for and that we would have, if we managed to develop the political will. I hope in two days from now the Heads of State or Government will put that political will behind the implementation plan on security and defence.
Because this is what we need in this moment, to complete our toolbox, together with the soft power instruments, the EUR 20 billion every year we invest in Africa - EUR 20 billion every year - are we not a superpower? Who else in the world invests EUR 20 billion every year in the African continent? So we need to complement this with some instruments of hard power that together Member States can shape. It is not a matter of a European army. I have repeated it I do not know how many times, I will continue to repeat this: Member States have one set of forces, they can use it for European missions, for NATO missions, for UN peacekeeping missions, for national purposes. But we need to work on the output of our defence investments because it is true that we invest 50% of what the Americans spend on defence, but the output of our investment in defence is 15% of what the Americans get as an output. That gap to me is what we have to work on today. We can also work on all the rest but today it is the economy of scale, it is coordination, it is cooperation that we need, including on the industrial basis of research.
Let me say one last word on Syria - two last words, one on Syria. Some of you said that we cannot only be a humanitarian player. Believe me, being the humanitarian player that has more credibility and more determination than all the others on the ground - because we have been the ones trying to allow with our resources, with our work on the ground, with our offices in Gaza and in Damascus, trying to allow humanitarian aid to get into places; sometimes we have managed, sometimes we failed - but being the credible and committed humanitarian player on the ground in Syria gives us the space and the credibility to be also a political player, most of all with the Syrians and with the regional players. This is what we are doing. This is what we are doing every day, and when I say this I mean this is what we are doing every hour, especially in these hours, we are trying to protect the civilians in Aleppo. This means that we are trying to reach out to all those that have an influence on the ground in this moment, to try and protect the civilians. Every single life counts.
The problem is - and some of you mentioned that - the world is in such bad shape today that the big question is not: ‘How powerful is the European Union and how come we are not managing to stop the war?’ The point is: ‘Who in the global system of today has the power to enforce humanitarian and international law?’ The point is that the system of international rules is broken and we have to find effective ways of enforcing the international and humanitarian law. This is an effort the European Union has to make and can make. We will never manage alone, even if we are a superpower, we will never manage alone, because yes, we are not managing today in these hours to do as much as we would like to do for the people of Aleppo and elsewhere, but the same goes for our friends in the United States, our friends in the United Nations, our friends in the G5. Are we all powerless? I do not believe so. I do not believe so, but as it is true that we have a lot of power if we realise how to use it, it is also true that we need to work with others to find the solution to the crisis. This is also the European way and we will continue, we will continue to try and save every single life, protect every single person, in Aleppo but not only there.
One last thing: some of you mentioned the fact that we need to have priorities. To me the priorities are two and are very clear. One is our region, and our region goes from the east of Europe to the Sahel. Second is investing our potential, our work, on the areas, on the files, where we can make a difference, and not others. Sometimes this is the case for places that are far away and where we have a direct interest in investing in security and stability. But we have to analyse case-by-case where it is us that can make the difference, and where it is us that can contribute but maybe one step back.
And this is an exercise I believe we are making now, with a strong focus on Africa because Africa is our neighbour, is demographically growing as we all know, is a security but also an economic challenge for all of us and also an opportunity, and this is why I believe next year will be really an African year for us, not only because we have the summit with Africa but also because we are looking at ways in which we can invest in security, in economic development, in digital, in energy, in human rights and governance, in all sectors far beyond the migration-only angle. That is important, but it is not the only angle for our relation with Africa.
Last but not least, as I have spent too many words on Elmar in the beginning, I was reminded that this is not the time for farewell, so I will not say anything now.

(Applause)


Elmar Brok,
Berichterstatter. – Frau Präsidentin, liebe Federica! Wir sollten in der Tat mit mehr Selbstbewusstsein herangehen. Wir haben all das Potenzial, eine Rolle zu spielen in unserem Interesse. Ich kann nur dem zustimmen, dass wir unsere Souveränität zurückgewinnen können. Über Europa, weil die Nationalstaaten zu schwach dafür sind, können wir die Souveränität für unsere Völker zurückgewinnen. Ich glaube, das ist ein ganz entscheidendes Motiv, dies zu tun. Wir haben nicht nur mit der NATO zu tun, sondern – wie die Hinweise auf Afrika und andere Fragen zeigen – wir müssen unsere eigenen Fähigkeiten entwickeln, unabhängig davon, was mit der kollektiven Verteidigung in Europa geschieht. Das können wir nur gemeinsam voranbringen, indem wir hier Fähigkeiten entwickeln, etwa in der Afrikapolitik, die mit klassischer Entwicklungspolitik, aber auch mit good governance, mit einer anderen Handelspolitik zu tun haben. Wir müssen vielmehr sehen, dass wir Instrumente zusammenfassen müssen, die wir bisher getrennt gehandhabt haben und die deswegen nicht zur Wirkung gekommen sind.
                  

                     Ich glaube auch, dass wir in der Lage sein müssen, mit einer Koalition der Willigen, die ja die permanent structured cooperation anbietet, voranzugehen. Es muss ja nicht jeder mitmachen. Artikel 42 Absatz 7 besagt ja auch, dass Nicht-NATO-Mitglieder nur entsprechend ihren Verfassungsgegebenheiten mitzumachen brauchen und dass dies keine Überwindung nationaler Verfassungszuständigkeiten ist. Deswegen haben wir hier großen Spielraum. Nur ist es so, dass der NATO-Generalsekretär gesagt hat, Europa muss Fähigkeiten entwickeln, dass es auch für die NATO wirkungsvoll ist. Eine Europäische Union mit Armeen zu haben, bei denen 80 % der Kosten overhead-Kosten sind, ist hinausgeworfenes Geld. Wir verschwenden mit unserer Aufteilung und mangelnden Zusammenarbeit das Geld des Steuerzahlers! Deswegen sollten wir zusammen handeln und hier entsprechend vorangehen. Ich glaube, dass manche Gutwilligen, die noch ihre NATO-Bedenken haben, diese vielleicht überwinden können.
                  

                     Aber ich muss eines sagen: Von denen auf der ganz rechten und der ganz linken Seite, die ihre Wahlkämpfe durch Putin-Anhängerschaft oder auch von Putin-Geld finanzieren lassen, lassen wir uns nicht sagen, dass wir nicht für unsere Politik werben dürfen. Für unsere Politik einzutreten und zu werben ist keine Propaganda. Frau von Storch, Sie betreiben eine Politik, die gegen die Interessen unserer Bürger ist und uns denjenigen ausliefert, die es mit Europa nicht gut meinen. Putin-Freunde brauchen wir nicht als Ratgeber.
                  

President. – The debate is closed.
The vote will take place on Wednesday, 14 December 2016.


Written statements (Rule 162)



Lorenzo Cesa (PPE),
per iscritto. – Le relazione dell' on. Brok sull'attuazione della politica estera e di sicurezza comune dell'Unione rappresenta il primo sostanziale passo in avanti verso una vera integrazione europea in un settore sensibile come quello degli affari esteri. L'articolo 36 del TUE ci consegna gli strumenti per agire con una forte attuazione della politica di sicurezza comune. Ed è stato proprio questo il nostro intento, porre oggi le basi perché il Consiglio approvi l'iniziativa dell'Alto rappresentante e, forte del parere del Parlamento, recepisca giovedì prossimo la nostra risoluzione. È un'occasione da non perdere: credo che sia improcrastinabile un recupero di sovranità europea che gli Stati membri non hanno più la forza di saper cogliere. Abbiamo bisogno finalmente di poter parlare con una sola voce anche in politica estera. Le sfide che ci attendono ce lo richiedono a gran forza.
                  

Indrek Tarand (Verts/ALE),
in writing. – Our Common Foreign and Defence Policy has been in the making for decades and is long overdue. One of its main objectives is maintaining security and stability near the borders of the European Union, and sometimes even behind those borders, as instability in our region can have repercussions on the Union. Another thing that would significantly contribute to stability behind our borders would be the creation of a Kurdish state. According to different estimates, there are 25 to 30 million Kurds in Turkey, Syria, Iran and Iraq alone, and millions of Kurdish refugees elsewhere. The Kurdish people have their own identity and form the world's largest group without its own state. The creation of such a state would help stabilise the region.

Janusz Zemke (S&D),
na piśmie. – Na niekorzyść zmienia się sytuacja wokół Unii Europejskiej. Duże obszary Afryki Północnej i Bliskiego Wschodu są ogarnięte wojną, a grupy terrorystyczne coraz częściej przenikają do Europy. Pojawiają się także inne zagrożenia, jak wojna na wschodniej Ukrainie i ataki w cyberprzestrzeni. Musimy zatem zwiększyć odpowiedzialność UE za nasze wspólne bezpieczeństwo. Wiem, że nie ma szans na stworzenie wspólnego europejskiego wojska, ale możemy podejmować w UE działania, które skuteczniej poprawiłyby nasze bezpieczeństwo. Dostrzegam trzy takie pragmatyczne przedsięwzięcia.
                  

                     Po pierwsze, trzeba by w Unii Europejskiej utworzyć wspólną, stałą kwaterę do prowadzenia operacji cywilno-wojskowych. Po drugie, Unia musi szybciej reagować na zagrożenia, wykorzystując posiadane przez siebie grupy bojowe na potrzeby wspólnych misji i operacji. Wreszcie po trzecie, należy stworzyć w UE wyodrębniony fundusz, z którego byłaby finansowana wspólna polityka bezpieczeństwa i obrony. Sądzę, że te działania zwiększyłyby zdolność Unii Europejskiej w zakresie obrony i bezpieczeństwa.
                  
15.   EC-Uzbekistan Partnership and Cooperation Agreement and bilateral trade in textiles - EC-Uzbekistan Partnership and Cooperation Agreement and bilateral trade in textiles (resolution) (debate)

President. – The next item is the joint debate on






—


the recommendation by Maria Arena, on behalf of the Committee on International Trade, on the draft Council decision on the conclusion of a Protocol to the Partnership and Cooperation Agreement establishing a partnership between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Uzbekistan, of the other part, amending the Agreement in order to extend the provisions of the Agreement to bilateral trade in textiles, taking account of the expiry of the bilateral textiles Agreement (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) (A8-0332/2016), and










—


the report by Maria Arena, on behalf of the Committee on International Trade,










—


containing a motion for a non-legislative resolution on the draft Council decision on the conclusion of a Protocol to the Partnership and Cooperation Agreement establishing a partnership between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Uzbekistan, of the other part, amending the Agreement in order to extend the provisions of the Agreement to bilateral trade in textiles, taking account of the expiry of the bilateral textiles Agreement (2016/2226(INI)) (A8-0330/2016).





Maria Arena,
rapporteure. – Madame la Présidente, le Parlement européen est invité à donner son approbation sur le protocole modifiant l'accord de partenariat et de coopération entre l'Union européenne et les États membres, d'une part, et l'Ouzbékistan, d'autre part, afin d'étendre les dispositions dudit accord au commerce bilatéral du textile.
               

                  La ratification du protocole textile entraînera l'inclusion des textiles dans l'accord de partenariat et de coopération conclu entre le pays et l'Union européenne en 1999. Les dispositions prévues sous le titre ‘échange de marchandises’ dudit accord de partenariat et de coopération seraient donc valables également pour le textile. Ce titre prévoit l'octroi du statut de la nation la plus favorisée de manière réciproque, des échanges commerciaux exempts de restrictions quantitatives, le principe de libre transit, des échanges à des prix liés à ceux du marché, une clause de sauvegarde et des interdictions ou restrictions sur les importations, exportations ou marchandises en transit, qui se justifient par la moralité publique, l'intérêt public ou la santé publique.
               

                  C'est suite à un rapport intérimaire qui a été adopté par le Parlement européen en 2011 que nous en sommes ici aujourd'hui, ce rapport réservant son consentement à l'amélioration de la situation des droits humains en Ouzbékistan, notamment sur les questions du travail des enfants et du travail forcé dans le cadre de la récolte annuelle du coton.
               

                  À la suite de l'adoption de ce rapport, un dialogue a été établi avec l'Ouzbékistan, au travers duquel des auditions annuelles ont été tenues, incluant la participation de plusieurs protagonistes, dont la société civile, les autorités ouzbèkes et les institutions européennes et internationales. Une étroite coopération a également été menée entre l'Ouzbékistan et l'Organisation internationale du travail, afin d'évaluer les actions entreprises, et ce, afin d'éradiquer le travail des enfants et le travail forcé dans le cadre de la récolte annuelle du coton.
               

                  L'OIT a mené, pour la première fois en 2013, une mission de monitoring de la récolte du coton, réitérée en 2014, 2015 et 2016. Le rapport définitif de 2015 de la mission de monitoring de l'OIT, qui s'est déroulée entre le 14 septembre et le 31 octobre 2015, a démontré que le travail des enfants avait pratiquement totalement été éradiqué lors de la récolte du coton.
               

                  Les autorités publiques ont mis en place différentes mesures afin d'éliminer le travail des enfants, dont l'organisation de garderies après l'école, des amendes pour les contrevenants, la responsabilisation des parents, des enseignants et des fermiers. Seuls quelques cas isolés ont été relevés. L'OIT a donc affirmé que le travail des enfants était effectivement sporadique et devenu socialement inacceptable. Cette position a été réaffirmée par le dernier accompagnement de l'OIT. Son rapport sera officiel début de l'année prochaine, mais nous avons déjà les conclusions de ce rapport, qui confirment effectivement ce qui s'était passé en 2015.
               

                  Les mêmes affirmations n'ont malheureusement pas pu être faites concernant la question du travail forcé. L'évaluation à cet égard étant plus délicate à faire, l'OIT a relevé plusieurs indicateurs de travail forcé, liés aux conditions de travail abusives et au processus de recrutement.
               

                  Les autorités ouzbèkes ont pris plusieurs engagements afin d'abolir progressivement le travail forcé des adultes, dont la mise en place d'un mécanisme de feedback permanent pour répondre aux griefs de la population, l'organisation de campagnes de sensibilisation et la mise en place de programmes d'évaluation et d'application des conventions internationales en la matière.
               

                  Le Parlement soutient donc entièrement le travail mené par l'OIT afin d'abolir définitivement le travail forcé en Ouzbékistan. Les efforts des autorités ouzbèkes doivent être encouragés.
               

                  C'est la raison pour laquelle nous proposons de donner le consentement avec, bien entendu, une résolution qui dit tout simplement au gouvernement ouzbek que, si le travail qui a été fait jusqu'à présent ne pouvait se poursuivre, nous prendrions ici, au Parlement européen, une attitude qui serait beaucoup plus dure sur l'ensemble de l'accord qui est passé entre l'Union et les autorités ouzbèkes.
               

Cecilia Malmström,
Member of the Commission. – Madam President, the textile protocol that we are debating today will extend the provisions of the EU-Uzbekistan Partnership and Cooperation Agreement to bilateral trade in cotton and textiles. As you well know, this is an issue that has been on your agenda since 2011.
The aim of the textile protocol is to facilitate EU exports to Uzbekistan in the textile and clothing sector. It will grant a legal basis for the Most Favoured Nation treatment to EU textile and clothing exports to Uzbekistan. Therefore, it is in our interest to conclude such a protocol with Uzbekistan.
The Commission is well aware of the concerns that has been raised with regard to the need for Uzbekistan to continue addressing the challenges in the cotton sector. It is true, there have been lots of concerns. But as the rapporteur said, and I would like to thank the rapporteur Ms Arena for her work on this. According to the International Labour Organisation (ILO), Uzbekistan has made significant progress since the last resolution of 2011 in this House; particularly as regards eliminating the use of child labour from cotton harvests. I also want to commend Uzbekistan's cooperation with the ILO, including on the issue of forced labour.
Moreover, I am also happy that the Commission services have been able to facilitate the contacts between Uzbekistan and the ILO. We have been discussing these matters regularly with the Uzbek authorities and have also been closely cooperating with the External Action Service and our EU Delegation in Tashkent throughout the process.
The ILO's committee on experts report from last year's harvest was very positive about the achievements in the area of child labour and also welcomed progress in the area of forced labour, while noting that there are some remaining challenges. The ILO's preliminary assessment of this year's harvest, which ended just a month ago, continues on the positive note from last year. A substantial information campaign on the fight against child labour and forced adult labour has been conducted. This is work in progress for the coming years, going in the right direction. I can confirm that the Commission will very closely monitor and actively support this important process with the objective of ensuring that the issues related to the recruitment processes in Uzbekistan's cotton manufacturing are addressed in an effective, lasting and sustainable way.
Furthermore, the Commission has been supporting financially the monitoring mechanism put in place by the ILO through an ongoing contract with the World Bank of EUR 5 million. Moreover, we are ready to support Uzbekistan's economic diversification efforts via our development cooperation assistance programme to Uzbekistan, in which rural development is a focal sector. The total amount of that programme is EUR 168 million for the period 2014-2020.
Finally, a few words on EU-Uzbekistan's trade relations: given the very low bilateral trade flows today, there is room to boost trade relations. I am convinced that a good business climate and respect for the rule of law are essential conditions to develop bilateral trade and investment relations. To this end, we are encouraging the Uzbek government to pursue the necessary reforms.
The EU fully supports Uzbekistan's accession to the World Trade Organisation. This would also enhance bilateral trade relations and facilitate EU investment in the country. It would also be in line with the momentum currently existing in the Central Asia region. Let me reiterate: Kyrgyzstan, Tajikistan and Kazakhstan have recently joined the WTO, and Turkmenistan has recently announced its interest in WTO membership. So that is all positive news.

Elmar Brok,
Verfasser der Stellungnahme des mitberatenden Ausschusses für auswärtige Angelegenheiten. – Frau Präsidentin, Frau Kommissarin! Herzlichen Dank. Der auswärtige Ausschuss unterstützt, dass die Zustimmung erteilt wird.
               

                  Wir meinen, dass es seit 2011 sowohl im Bereich der Kinderarbeit als auch im Bereich der Zwangsarbeit Fortschritte gegeben hat – wie die Frau Kommissarin gerade dargestellt hat. Dann müssen wir auch ein Zeichen setzen, dass es belohnt wird, dass dies getan wird. Gleichzeitig sollten wir auch daran erinnern, es möglich ist, dass die Implementierung des PCA teilweise zu suspendieren, wie das in den Artikeln 2 und 95 vorgesehen ist, wenn es wieder in eine falsche Richtung läuft.
               

                  Jedenfalls sollten wir die Arbeit der IAO beim Monitoringprozess und auch die Weltbank mit ihren Projekten zur Modernisierung der Landwirtschaft in Usbekistan unterstützen. Ich glaube, dass das wichtige Wege sind, um hier näher zur Respektierung von Demokratie und von Menschenrechten zu kommen. Aus diesem Grunde würden wir empfehlen, hier zu einem consent zu kommen.
               

Ulrike Lunacek,
rapporteur for the opinion of the Committee on Foreign Affairs. – Madam President, Commissioner, colleagues, in 2011 the Parliament made a really historic vote. It was the first time after the Lisbon Treaty that this Parliament, which now has to say ‘yes’ or ‘no’ in consent procedures, blocked the textile protocol with Uzbekistan, because of child labour and forced labour to a degree that is simply unacceptable. There was horrendous abuse of children and adults for the main export product: our clothes and other textiles.
Since then there have been lots of improvements. The government has started to work with the International Labour Organisation in the Decent Work Country Programme. In October 2016, the ILO Convention on Freedom of Association was ratified. Nevertheless, huge problems still persist. It is right that child labour has decreased and is now not socially acceptable anymore, but we have plenty of reports from independent civil society organisations which say that forced labour is still there in an amount which simply does not make the glass half-full. In that sense, from the Committee on Foreign Affairs (AFET) side, we were also pushing for having put in good cooperation with rapporteur Arena from Committee on International Trade (INTA) to have a resolution, and this resolution has some very important points in it.
Nevertheless, in the end I had to withdraw my name from the consent procedure because I simply could not say yes to giving consent. I will also ask tomorrow for a postponement of the vote until the final reports from the International Labour Organisation and the independent civil society organisations are there, because they have been working and the harvest only stopped a couple of weeks ago, so we do not have the final reports yet. It was a debate we had at the beginning of our negotiations in the Parliament, and we cannot have that vote now. Hopefully, I will get support from my colleagues tomorrow for that because, as I said, the glass is unfortunately not yet half-full.

Godelieve Quisthoudt-Rowohl,
im Namen der PPE-Fraktion. – Frau Präsidentin! Noch im Dezember 2011 lehnte das Parlament die Zustimmung zur Erweiterung des EU-Usbekistan-Abkommens auf Textilprodukte ab und machte seine Zustimmung davon abhängig, dass es Usbekistan gelingen würde, wesentliche Fortschritte bei der Abschaffung von Zwangs- und Kinderarbeit im Rahmen der jährlichen Baumwollernte zu erzielen. Diese Maßnahme war richtig und wichtig, und sie hat dazu geführt, dass wir heute eine andere Situation sehen als noch vor fünf Jahren. Aus dem Bericht der IAO von 2015 geht hervor, dass es während der Baumwollernte praktisch keine Kinderarbeit mehr gibt. Die IAO bestätigt außerdem, dass Kinderarbeit, wenn überhaupt, nur noch sporadisch auftritt und gesellschaftlich in Usbekistan inakzeptabel geworden ist. Die Behörden haben sich in den letzten Jahren zu tiefgreifenden Maßnahmen verpflichtet, mit denen auch die Zwangsarbeit Erwachsener schrittweise abgeschafft wurde.
               

                  Die vorliegende Entschließung würdigt die Bemühungen der usbekischen Regierung. Gleichzeitig weist sie auch darauf hin, dass der plötzliche Tod von Islam Karimow und die Wahl von Schawkat Mirsijojew zum neuen Präsidenten den angestoßenen Prozess der Verbesserung nicht gefährden dürfen. Mit unserer Zustimmung folgen wir der Argumentation unseres Berichts von 2011. Usbekistan hat die Forderungen nach greifbaren und tiefgreifenden Veränderungen umgesetzt. Das Europäische Parlament sollte mit seiner morgigen Zustimmung Usbekistan ermutigen, diesen Weg fortzusetzen. Und wir senden zuletzt auch ein wichtiges Signal nicht nur an Usbekistan, sondern auch an andere Staaten, dass es sich lohnt, die Menschenrechtssituation kontinuierlich zu verbessern.
               

                  Ich möchte mich bedanken bei der Berichterstatterin Arena für die sehr gute Zusammenarbeit, die wir hatten.
               

Arne Lietz,
im Namen der S&D-Fraktion. – Frau Präsidentin! Ich danke zunächst meiner Kollegin Maria Arena für den sehr umfassenden und sehr guten Bericht, den sie heute hier mit uns diskutiert.
               

                  Mir ist das Thema Baumwollproduktion besonders wichtig. Ich bin Schattenberichterstatter zu dem Bericht des Parlaments, über die EU-Leitinitiative für die Bekleidungsbranche, an welcher die Kommission seit einiger Zeit arbeitet.
               

                  Viele denken bei Nachverfolgbarkeit von Lieferketten und bei dem Begriff faire Kleidung an die Näherinnen von Bangladesch und den Einsturz von Rana Plaza. Seit ich mich mit Lieferketten im Textilbereich auseinandersetze, betone immer wieder einen Fakt, der in Vergessenheit gerät. Die Textilproduktion fängt in den Baumwollfeldern an. Laut der Internationalen Arbeitsorganisation sind etwa 60 % der Kinderarbeit in der Landwirtschaft – meist auf den Baumwollfeldern. Deswegen bin ich sehr froh, dass in Usbekistan inzwischen Rechtsvorschriften gelten, nach denen Kinderarbeit verboten ist und dass infolge dieser Vorschriften Kinderarbeit beinahe vollständig beseitigt werden konnte.
               

                  Etwas Sorge macht mir allerdings, dass auch noch im Jahr 2016 auf den Baumwollfeldern Zwangsarbeit eingesetzt wird, darunter Beschäftige im öffentlichen Dienst sowie Studierende. So unterstütze ich die Berichterstatterin in der Forderung an den usbekischen Präsidenten, ein neues Menschenrechtsparadigma einzuführen und die anhaltende Zwangs- und Kinderarbeit während der Baumwollernte umgehend vollständig zu beenden.
               

                  Dies sollte in engster Zusammenarbeit mit und unter Aufsicht von der Internationalen Arbeitsorganisation stattfinden. Als besonders positiv bewerte ich, dass der Gewerkschaftsbund Usbekistans dem Internationalen Gewerkschaftsbund im Oktober 2015 als assoziiertes Mitglied beigetreten ist.
               

                  Nur dort, wo Gewerkschaften funktionieren und wo es die Freiheit gibt, sich zu einer Gewerkschaft zu vereinigen, kann man von einem guten Weg zu menschenwürdigen Arbeitsbedingungen und dem Schutz der Arbeitnehmerrechte reden. Ich bleibe weiter an dem Thema dran und werde die Baumwollproduktion auf jeden Fall in den Bericht über die EU-Leitinitiative in der Bekleidungsbranche miteinbeziehen, und ich wünsche mir, dass wir in dem Fall Usbekistan als Europäisches Parlament weiter in engem Kontakt zusammen mit der Kommission bleiben, um die Situation vor Ort weiterhin zu verbessern.
               

Hannu Takkula,
ALDE-ryhmän puolesta. – Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, parlamentti totesi vuoden 2011 mietinnössä, että uudistamme tekstiilisopimuksen, kun voimme todeta että ILOlle on turvattu pääsy tarkkailemaan maan työoloja ja ennen muuta työoloja lapsi- ja pakkotyön osalta. Näin on tapahtunut. ILO on raportoinut asiasta säännöllisin väliajoin, ja vuoden 2015 raportissa todettiin, että lapsityövoimasta on päästy käytännössä kokonaan eroon. Minusta on oleellista ja tärkeää, että jos me olemme vaatineet, että Kansainvälinen työjärjestö ILO menee ja tarkkailee ja se on tehnyt tätä työtä vapaasti siellä ja raportoinut meille siitä, me myös luotamme tähän raportointiin ja toisaalta kunnioitamme päätöstä, jonka teimme asian osalta vuonna 2011. Toisin sanoen on syytä panna tyytyväisenä merkille Uzbekistanissa tapahtunut kehitys. Toki työtä on vielä jäljellä pakkotyövoiman osalta, ja lapsityövoiman osalta on myös erittäin tärkeätä jatkaa valvontaa, jotta positiivinen kehitys voidaan turvata myös jatkossa ja varmistaa nollatoleranssi tällä saralla. Mutta hyvä on myös muistaa, että uusissa demokratioissa – ei kyllä aina näissä vanhoissakaan – asiat eivät tapahdu ihan hetkessä, ja minun mielestäni uusimalla nyt tämän sopimuksen voimme antaa oman hyväksyntämme sille työlle, jota Uzbekistanissa on tähän saakka tehty.
               

                  Emme vuoden 2011 mietinnössä edellyttäneet tilanteen täydellistä ratkeamista vaan merkittävää kehitystä, mikä mielestäni täyttyy, kun lapsityövoiman laajuisesta ongelmasta päästään tai on päästy käytännössä kokonaan eroon tässä viiden vuoden aikana. Ihmisoikeuskysymyksiin tulee suhtautua vakavasti mutta minusta tässä on nyt kiitoksen paikka myös Uzbekistanille siellä tehdystä hyvästä työstä ja haluan myös kiittää meidän esittelijäämme Maria Arenaa hyvästä, tasapainoisesta mietinnöstä.
               

VORSITZ: RAINER WIELAND


Vizepräsident


Klaus Buchner,
im Namen der Verts/ALE-Fraktion. – Herr Präsident! Über unser Vorgehen im Europäischen Parlament bin ich sehr überrascht, denn die Fortschritte, von denen hier gerade gesprochen worden ist, kann ich überhaupt nicht bestätigen. Im Gegenteil: Ich halte hier einen Beweis in meiner Hand, dass die Zwangsarbeit weiterhin auf nationaler Ebene ganz systematisch betrieben wird. Es ist ein offizieller und unterschriebener Brief des Bezirksstaatsanwalts der Region Tschinas, welcher sagt, dass für die Ernte dieses Jahres alle öffentlichen Angestellten, medizinisches Personal, Lehrer und Studenten auf Erlass der nationalen Regierung – nicht einer lokalen, sondern der nationalen Regierung Usbekistans – zur Ernte eingezogen wurden. Die Strafen bei Nichtfolgeleistung sind Jobverlust beziehungsweise Verlust des Studienplatzes.
                  

                     Warum warten wir nicht den Bericht über die Ernte 2016 ab, bevor wir abstimmen? Warum ignorieren wir die unabhängigen Organisationen, die uns sagen, dass es zwar Fortschritte bei der Kinderarbeit gibt, dass diese aber beileibe noch nicht abgeschafft ist und dass Zwangsarbeit immer noch in ganz großem Stil betrieben wird? Ja, die usbekische Regierung hat Fortschritte gemacht aufgrund unseres Drucks hier aus Europa, aber sie hat noch lange nicht die von uns gesetzten Standards für eine Zustimmung erfüllt.
                  

Daniel Caspary (PPE). – Sehr geehrter Herr Präsident! Der Kollege Buchner geht gerade zu Recht darauf ein, dass die Situation in Usbekistan wahrlich noch nicht so ist, wie wir uns das für die Menschen im Land wünschen.
                  

                     Wir haben zu Recht in der Entschließung aus dem Jahr 2011 verlangt, dass es in Usbekistan keine komplett heile Welt geben muss, dass wir uns aber deutlich sichtbare Verbesserungen wünschen. Die deutlich besseren Bedingungen, die gibt es in Usbekistan. Es sind wahrlich nicht alle Probleme gelöst, aber gerade bei uns im Außenhandelsausschuss, in dem auch Vertreter der IAO, der Internationalen Arbeitsorganisation, anwesend waren, wurde deutlich auf die intensiven Verbesserungen der letzten Jahre hingewiesen.
                  

                     Es gibt seit 2014 laut der Internationalen Arbeitsorganisation keine systematische Kinderarbeit mehr. Kinderarbeit ist laut diesem Bericht sehr selten geworden und wird mittlerweile auch sozial stark verurteilt. Dazu haben auch Sensibilisierungskampagnen in den Schulen beigetragen. Auch im Bereich der Zwangsarbeit wurden zumindest deutliche Verbesserungen erreicht, auch wenn immer noch eindeutiges Verbesserungspotenzial da ist. Was mich aber am meisten umtreibt ist, wir haben massiv Druck gemacht. Wir haben der Kommission gesagt, was wir von der Kommission erwarten. Wir haben das vor allem auch der usbekischen Regierung immer wieder gesagt, und wir sollten jetzt den nächsten Schritt gehen.
                  

                     Wir sollten dieses Abkommen morgen bestätigen. Wir sollten der usbekischen Regierung aber in allen Gesprächen sagen, dass dies nicht der Endpunkt der Entwicklung, sondern nur ein Zwischenschritt sein kann. Unsere Fraktion wird das auch in den nächsten Monaten und Jahren sehr intensiv und kritisch prüfen, und notfalls nehmen wir auch die Kriterien wieder zurück.
                  

Brando Benifei (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, oggi si conclude il lungo lavoro portato avanti in questi ultimi anni dal Parlamento europeo, in stretta collaborazione con l'Organizzazione internazionale del lavoro, per estendere l'accordo di partenariato e cooperazione con l'Uzbekistan al commercio dei prodotti tessili.
                  

                     Sono orgoglioso di aver seguito per il gruppo S&D in commissione esteri quello che possiamo considerare un caso positivo di cooperazione tra Unione europea e un paese terzo, per quanto riguarda l'affermazione dei diritti umani attraverso la nostra politica commerciale. Grazie alle pressioni del Parlamento europeo, con la graduale apertura delle autorità uzbeke a partire dal 2013, infatti, il grave problema del lavoro minorile è stato sostanzialmente eliminato in relativamente poco tempo, mentre significativi passi in avanti, anche se non ancora sufficienti, sono stati compiuti contro il ricorso al lavoro forzato.
                  

                     Parliamo di un paese strategico nella regione, dove sono in corso importanti trasformazioni. Mi riferisco in particolare alle elezioni presidenziali dello scorso 4 dicembre, le prime della storia della giovane repubblica, elezioni da cui è emerso vincitore in modo, va detto, non sorprendente l'ex primo ministro Mirziyoyev. A lui facciamo i nostri migliori auguri di buon lavoro, confidando che prosegua il cammino intrapreso verso una maggiore apertura e cooperazione con l'OIL e l'Unione europea nel settore agricolo, ma non solo. Infatti, molto resta ancora da fare in vari campi fondamentali, dal rispetto dei diritti umani allo Stato di diritto, dal pluralismo alla libertà di stampa, temi su cui resteremo vigili.
                  

                     Tuttavia, con il consenso che voteremo domani, il Parlamento vuole dare un segnale positivo, un incoraggiamento al governo uzbeko per mostrare che l'Unione europea intende lavorare con i paesi terzi in un rapporto di partnership e non di imposizione delle proprie regole, ricordando, però, che se si dovessero fare passi indietro sul lavoro minorile o forzato ci riserveremo di sospendere l'accordo.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE). – Puikiai prisimenu prieš penkerius metus – 2011 m. – Europos Parlamento priimtą rezoliuciją ir mūsų kritiką Uzbekistanui dėl priverstinio ir vaikų darbo naudojimo nuimant medvilnės derlių. Šiandien situacija Uzbekistane yra kokybiškai kita: šalis padarė ženklią pažangą atsisakant vaikų darbo. Europos Parlamento ir Europos Komisijos vykdyta stebėsena, Tarptautinės darbo organizacijos išvados liudija Uzbekistano naudai: vaikų darbo nebeliko. Kodėl norime ignoruoti šiuos faktus? Kodėl siekiame sumenkinti šias reformas ir pasiektą pažangą? Tiesa, iki galo neišspręsta priverstinio darbo problema, studentų darbas liko, bet Uzbekistanas pasiryžęs toliau vykdyti reformas. Pripažinkime ir paremkime. Tuo labiau, kad Europos Sąjungos interesas yra paskatinti prekybą tarp Europos Sąjungos ir Uzbekistano, suvokiant tekstilės pramonės svarbą Uzbekistano ekonomikai, įvertinant Europos Sąjungos pritarimą Uzbekistano narystei Pasaulio prekybos organizacijoje, visa tai įvertinus, rytoj turėtume pritarti tekstilės protokolui.
                  

Jarosław Wałęsa (PPE). – Mr President, Central Asia is of geostrategic importance to the EU and our partners in the region fully depend on the trade agreements with the EU. It is worth mentioning that in 2015 trade between the EU and Uzbekistan was worth about EUR 1.8 billion. Partnership and cooperation agreements are non-preferential and ensure most-favoured-nation treatment prohibiting quantitative restrictions in bilateral trade.
Uzbekistan has been waiting for the extension of the provisions of its PCA to bilateral trade in textiles since 2011. There was an important reason for this, but now we can see the improvement in the cotton production sector regarding forced and child labour. A dialogue involving stakeholders, civil society, Uzbek authorities, European and international institutions, has been established and the recommendations from Parliament's interim report of 2011 have been fulfilled.
Moreover in 2014 Uzbekistan became the first Central Asian country to agree to a decent work country programme with the ILO, the extension of which should be signed in 2017. With all this in force, I believe that we can fully support and give consent to the textile protocol and the accompanying resolution.

Eduard Kukan (PPE). – Mr President, first I would like to express my appreciation of Ms Arena's constructive approach to this file. As a shadow rapporteur for the EU Central Asia strategy revision, I am glad that we are increasing our work in the region and that our communications channels with our partners in the region are open. I believe we need a tailor-made approach in engaging with each of the five countries.
The centrality of Uzbekistan in Central Asia is undisputed. We should stand ready to engage with the new political leadership in Tashkent and extend our expertise when needed to support the reform process in the country in order to achieve better governance, strengthening of the rule of law and democratic reforms.
This file concerns the textile industry and comments on the way forward with Uzbekistan. We are seeing positive signs from the Uzbek Government in tackling the cotton harvest related programmes. Significant progress has been achieved since 2011. Child labour has been effectively eradicated due to joint work of the ILO and the Uzbek Government. Our recommendations are being taken on board; therefore we the support the extension of the PCA to the trade in textiles.
However, we should remain critical where needed, in particular in the case of forced labour. Here we need to actively engage with the government to achieve eradication of forced labour. It is an ongoing process in which the European Union can and should be instrumental.

Adam Szejnfeld (PPE). – Panie Przewodniczący! Wielokrotnie w tej sali, ale także w stolicach europejskich słychać głosy krytyki wobec porozumień o wolnym handlu, o usługach. Ta fala przetacza się przez Europę i właściwie trudno zrozumieć, dlaczego. Protokół, o którym dzisiaj mówimy, umowa, o której dzisiaj mówimy, jest najlepszym dowodem na to, jak można osiągać dobre cywilizacyjne efekty w krajach, w których występują nieakceptowalne przez cywilizację i kulturę europejską sytuacje. Do takich niewątpliwie należy praca przymusowa czy – jeszcze gorzej – praca dzieci.
                  

                     Jak moglibyśmy wpłynąć na naszego partnera, jeśli nie prowadzilibyśmy z nim wymiany handlowej? Jak moglibyśmy wpłynąć, jeżeli nie mielibyśmy z nim umowy handlowej? Jak moglibyśmy wpłynąć, gdybyśmy nie mogli zastosować tego instrumentu w postaci protokołu? Dzisiaj mamy taki stan, że możemy w dużej mierze cieszyć się, że zatrudnianie dzieci w Uzbekistanie zakończyło się, nawet jeżeli występują jakieś marginalne pojedyncze przypadki. Jutro będziemy, mam nadzieję, cieszyć się, że także praca przymusowa zaniknie w tym kraju. To wszystko mamy dzięki umowom o wolnym handlu i musimy je rozwijać z całym światem.
                  

Catch-the-eye-Verfahren


Herbert Dorfmann (PPE). – Danke Herr Präsident, dass Sie mir das Wort geben. In meiner Funktion als Mitglied der Zentralasien-Delegation habe ich Usbekistan öfters bereist und war erst in den vergangenen Wochen wieder dort.
                  

                     Ja, natürlich ist es so, dass dieses Land auf seinem schwierigen Weg in die Unabhängigkeit schauen musste, wie es weiterkommt. Natürlich ist es so, dass dort jede Hand gebraucht wurde – auch die Hände von Kindern. Aber ich denke, Usbekistan ist einen entscheidenden, ganz bedeutenden Weg in den letzten Jahren gegangen, hat in einer beispiellosen Art Kinderarbeit wirklich bekämpft und steht heute in diesem Zusammenhang sehr, sehr gut da.
                  

                     Ich glaube, wir sollten diesem Land jetzt eine Chance geben. Die Chance, Baumwolle auf dem Markt zu verkaufen, vor allem aber fertige Textilprodukte zu verkaufen, also eine ordentliche Wertschöpfung aus der Baumwolle zu erhalten. Diese Chance hat das Land verdient, und wenn ich mich so ein bisschen umschaue, wo sonst Kleider – und leider auch zu welchen Bedingungen – in der Welt produziert werden, dann hat Usbekistan die Chance, ein Land zu sein, das jetzt mit gutem Beispiel auch gegenüber anderen vorangeht. Also ich denke, das ist ein gutes Protokoll, und wir sollten dem morgen zustimmen.
                  

Ivan Jakovčić (ALDE). – Gospodine predsjedniče, nedvojbena je činjenica da je Uzbekistan u zadnjih nekoliko godina učinio ozbiljne i značajne pomake. Ovom našom rezolucijom, ovom našom odlukom nećemo nagraditi Uzbekistan zbog tih poteza već ćemo prije svega otvoriti mogućnost da Uzbekistan uspostavi trajne konkurentne i konkretne odnose sa zemljama članicama Europske unije. I ta je poruka iznimno važna.
                  

                     Želimo Uzbekistan kao partnera, vidimo velike pomake koji su učinjeni zadnjih godina, želimo ih ohrabriti da čine i dalje takve korake u pravcu jačanja vrijednosti koje ima Europska unija u njihovom društvu i naravno da želimo poručiti: svoje prijatelje ćemo ozbiljno pratiti, svoje prijatelje ćemo ozbiljno poduprijeti, ali i reći kad se s njima ne slažemo.
                  

(Ende des Catch-the-eye-Verfahrens)


Cecilia Malmström,
Member of the Commission. – Mr President, I would like to thank all Members for this debate. I think most of us agree that, even if the situation is far from perfect, Uzbekistan has made a lot of progress in this area and this is also confirmed by the ILO - not only this preliminary report, but it has been a trend for several years now.
There is of course no time to be complacent, we need to continue to monitor this, to work with the ILO, to work with Uzbekistan so that this good development continues. The Commission will monitor this very closely and support the progress, and is happy to engage with the European Parliament, throughout this process.
I also think, and some of you mentioned it, that this renewed cooperation and trade with Uzbekistan will give us a positive impact on other aspects of bilateral cooperation not only in the areas of trade and development cooperation, but also of course when it comes to labour rights and human rights, where a lot needs to be done - but this can open a new platform for dialogue with them.
Also I want to say that the textile protocol, from a trade point of view, is also very much in the interest of the European Union because it provides legal certainty for our exporters in that sector. So for all these reasons the Commission hopes, and I hope also, that you will vote in favour of this tomorrow morning. Again my thanks to the rapporteur and all the shadow rapporteurs for the work that you have been doing.

Maria Arena,
rapporteure. – Monsieur le Président, merci Madame la Commissaire, merci aux rapporteurs fictifs qui ont travaillé sur ce dossier. C'est bien la preuve qu'il y a moyen de faire du commerce et de faire du commerce qui rende le rapport et les relations entre nos États beaucoup plus justes. Je salue le travail de chacun, de la Commission bien entendu, de l'OIT, du Parlement et de tous ceux qui ont contribué à faire en sorte qu'il y ait des progrès en Ouzbékistan. Tous les accords commerciaux devraient être de cet ordre-là pour travailler effectivement pour le bien-être de chacun.
                  

                     Il est vrai, Monsieur Buchner, qui n'est plus là, Madame Lunacek, qui n'est plus là, tout n'est pas parfait. Personne n'a dit que tout était parfait, c'est d'ailleurs la raison pour laquelle nous avons opté pour joindre à ce consentement une résolution qui dit clairement, effectivement, aux autorités ouzbèkes que c'est le début de quelque chose aujourd'hui, que nous devons continuer à travailler sur la transformation de l'appareil productif, sur la diversification du tissu économique, sur l'amélioration des conditions de travail. Tout cela doit être poursuivi, et nous avons d'ailleurs dit que, si ce n'était pas le cas, si les autorités ouzbèkes arrêtaient le processus, nous activerions les articles 2 et 95 pour la suspension de l'accord.
                  

                     Madame Lunacek, je suis étonnée de voir la demande du report de la décision, parce que le timing avait été décidé, il avait été décidé avec l'ensemble des groupes politiques pour dire que cette année nous prendrions cette décision. En effet, les relations de confiance ne s'établissent pas en sens unique, les relations de confiance s'établissent aussi quand on donne quelque chose. Il était important, dans le cadre de la relation que nous avons avec l'Ouzbékistan, de pouvoir aussi donner quelque chose après les efforts qui ont été réalisés. Nous avons voulu nous engager à le faire cette année et nous prendrons cet engagement, je l'espère, demain.
                  

Der Präsident. – Die gemeinsame Aussprache ist geschlossen.
                  

                     Die Abstimmung findet morgen, Mittwoch, 14. Dezember 2016, statt.
                  
16.   EU-Colombia and Peru Trade Agreement (accession of Ecuador) (debate)

Der Präsident. – Als nächster Punkt der Tagesordnung folgt die Aussprache über die Empfehlung zum Entwurf eines Beschlusses des Rates über den Abschluss – im Namen der Union – des Beitrittsprotokolls zum Handelsübereinkommen zwischen der Europäischen Union und ihren Mitgliedstaaten einerseits sowie Kolumbien und Peru andererseits betreffend den Beitritt Ecuadors von Helmut Scholz im Namen des Ausschusses für internationalen Handel (07620/2016 — C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE)) (A8-0362/2016).
               

Helmut Scholz,
Berichterstatter. – Herr Präsident, liebe Kolleginnen und Kollegen, Frau Kommissarin! Das Handelsabkommen der EU mit Ecuador ist nun von uns zu ratifizieren.
               

                  Als ständiger Berichterstatter des Handelsausschusses für Ecuador habe ich den langen Prozess der Ausgestaltung der Handelsbeziehungen zwischen der EU-Kommission und der Regierung Ecuadors intensiv begleiten können. Das schließt das nun vorliegende Abkommen mit Ecuador und den damit in Sonderverhandlungen ausgehandelten Beitritt des Andenregionenlandes zum regionalen Abkommen mit Kolumbien und Peru ein.
               

                  Ich hatte Verständnis für den Rückzug von Ecuador aus den Verhandlungen und begrüßte den alternativen Vorschlag des Landes für ein Kooperationsabkommen. Ecuador bestand darauf, zuerst den Kampf gegen Armut, für die verfassungsrechtliche Verankerung von Menschen-, Sozial- und Umweltstandards und eine eigenständige nachholende und zugleich nachhaltigere Wirtschaftspolitik und Entwicklung auf den Weg zu bringen.
               

                  Dies in Anbetracht der Herausforderung, dass Ecuador bis heute den US-Dollar als Währung hat und somit auch nur bedingt über währungs- und finanzpolitische Steuerungsmöglichkeiten zu sich verändernden weltwirtschaftlichen Rahmenbedingungen verfügt. Dennoch sind erste Voraussetzungen geschaffen; um die wirtschaftliche Zusammenarbeit mit anderen Staaten auf neue Grundlagen zu stellen, einschließlich interessanter Projekte mit anderen lateinamerikanischen Staaten.
               

                  2010 haben wir als Europäisches Parlament mit großer Mehrheit die faszinierende Logik des Yasuni-ITT-Projekts begrüßt. Da bewegt schon die Frage: Was tun wir hier, um solch neuen wirtschafts- und zugleich wachstumskritischen Ideen, realwirtschaftliche Untersetzung und dauerhafte Perspektiven in unser aller Interesse zu eröffnen?
               

                  Frau Kommissarin, ich bin noch immer fest davon überzeugt, dass die Zurückhaltung der Kommission seinerzeit gegenüber diesem neuen Abkommen ein Fehler war. Wir sind in unseren Verhandlungsschemata, unseren Instrumenten und Mechanismen trotz trade for all noch viel zu festgefahren. Ich würde mich freuen, wenn Sie mir heute zusagen könnten, den alternativen und stärker entwicklungsorientierten Ansatz Ecuadors zu prüfen. Denn das Abkommen mit den Staaten der Region muss in den kommenden Jahren überarbeitet und auch verbessert werden – gerade wenn es um gesellschaftliche Veränderungen, wie zum Beispiel den Friedensprozess in Kolumbien geht, die nachdrücklich nach wie vor eine sensible und die grazile Situation in diesen Ländern berücksichtigende Ausgestaltung der Handels- und Wirtschaftsbeziehungen seitens der EU, aber auch mit den Nachbarstaaten, erfordern.
               

                  Gerade viele Kleinbauern in Kolumbien haben bereits ihre Existenz als Folge der doppelten Konkurrenzbelastung aus den Abkommen mit den USA und der EU verloren. Das aber sollte durch eine vorausschauende, partnerschaftlich ausgerichtete faire Handelspolitik nun für Ecuador vermieden werden. Ähnliches ließe sich für Bergbauaktivitäten sagen, gefährden sie doch den Lebensraum und traditionelle Lebensformen indigener Bevölkerungsgruppen sowie die Umwelt, die alle durch die so moderne Verfassung Ecuadors geschützt sind. Da darf kein egoistischer Druck von Unternehmen aus der EU aufgebaut werden.
               

                  Als Europaparlament haben wir in unserer begleitenden Entschließung eine Erklärung der Regierung Ecuadors zum Erhalt und zum Ausbau der sozialen und ökologischen Fortschritte unter der Regierung Correa zur Bedingung unserer Zustimmung gemacht und auf weitere Fortschritte bei der Stärkung demokratischer Standards und deren praktischer Umsetzung gepocht. Ecuador hat im Sommer 2016 ein umfassendes Dokument übermittelt, das zu lesen ich allen Kolleginnen und Kollegen nur ans Herz legen kann.
               

                  Die bevorstehenden Wahlen werden über eine mögliche Fortsetzung moderner und fortschrittlicher Politiken entscheiden. Gestatten Sie mir diesen Kontext festzustellen: Käme das Abkommen zum 1. Januar nicht zustande, würden gerade jene politischen Kräfte das als Versagen ausmachen, die das sozial- und umweltpolitische Rad rückwärts drehen wollen. Sprechen wir heute über die Bedingungen, über die Zusätze dieses Abkommens. Ich freue mich auf die jetzige Debatte.
               

Cecilia Malmström,
Member of the Commission. – Mr President, the accession of Ecuador to the Columbia-Peru Agreement is a milestone in our relations. This agreement builds on our strong political, historical, cultural and trade links with Ecuador, and it boosts the possibility for deepening them further. We need to recognise the courage and the strong will of Ecuador. It is a major step for that country – the most ambitious and comprehensive free trade agreement, and the first free trade agreement that Ecuador negotiates with a developed partner.
The agreement reflects Ecuador's clear determination to pursue the road of modernisation and reform of its economy, to diversify and to integrate into the global economy and international value chains. And to reach this, Ecuador has taken determined action and addressed trade irritants and prepared for accession. Some of these decisions have not been easy, and we need to give credit to Ecuador for taking them. Ecuador is now joining its neighbours, Colombia and Peru, and enjoying a privileged trade relationship with us – with the same rights and the same obligations.
Throughout this agreement, the EU is also supporting regional integration in Latin America. We have shown continued commitment towards a stronger partnership with Latin America, through the conclusion of ambitious trade and development agreements with all countries in the region. I am pleased to see that there has been strong support, both in the Council and Parliament, for the rapid accession of Ecuador. Both institutions have shown the political will to get the job done in time. And with this vote today, the institutions will have made provisional application before the end of the year possible. As the rapporteur said, it is very important to keep that deadline so that we avoid a gap between the end of the current trade preferences and the provisional application, which would have meant major trade disruption with Ecuador.
By boosting export opportunities for Ecuador, we also respond to the country's need to relaunch its economy after the terrible earthquake it suffered in April. With the constructive work done with Ecuador and the confidence built between both sides – and notably over the past six months – I trust we will continue to work with Ecuador to ensure that the agreement is implemented and will bring new opportunities for more trade flows in both directions. I also wish to inform you – because I know this is of importance to many of the Members of this House – that the work on the Regulation covering bilateral safeguard and the stabilisation mechanisms for bananas is a separate track: we are not only making progress, but it has been resolved in a trialogue, and I would like to thank the Members of Parliament and the Slovak Presidency for making that possible. Thank you very much, Mr Scholz, for your hard work on this as rapporteur. Thank you to the shadow rapporteurs, and to all of you for your attention and, hopefully, a positive vote tomorrow.

Der Präsident. – Vielen Dank, Frau Kommisarin Malmström.
               

                  Es folgt für eine Minute für den Ausschuss für auswärtige Angelegenheiten Herr Kollege Brok, der auch als besonderer Kenner der Anden gilt.
               

Elmar Brok,
Verfasser der Stellungnahme des mitberatenden Ausschusses für auswärtige Angelegenheiten. – Herr Präsident! Wir werden das näher beim Anden-Pakt erörtern, Herr Kollege Wieland, aber das ist eine andere Geschichte.
               

                  Ich freue mich, sagen zu können, dass der Ausschuss für auswärtige Angelegenheiten den consent unterstützt. Wir glauben, dass das auch ein wichtiger Schritt zur regionalen Entwicklung ist und dass hier eine engere Kooperation im wirtschaftlichen Bereich und im Handelsbereich möglich sein wird.
               

                  Wir möchten aber darauf hinweisen, dass wir auch beobachten, wie es in diesem Land mit der Entwicklung der Freiheitsrechte und der Grundrechte weitergeht. Auch da hat es immer bestimmte Bedenken gegeben, und wir sollten in diesem Zusammenhang auch erwähnen, dass auch hier die Wertefrage nicht völlig außer Acht gelassen werden kann. Das ist für uns im auswärtigen Ausschuss schon eine wichtige Angelegenheit. Aus diesem Grunde unterstützen wir, dass hier die notwendigen Entwicklungen zustande kommen, werden dies aber auch beobachten. Das sagen wir nicht nur bei Usbekistan, das sagen wir auch bei Ecuador.
               

Santiago Fisas Ayxelà,
en nombre del Grupo PPE. – Señor Presidente, señora Comisaria, el pasado día 11 de noviembre se firmó el Protocolo de Adhesión de Ecuador al Acuerdo multipartes entre la Unión Europea y Colombia y Perú. Personalmente me alegro mucho de que Ecuador haya decidido, por fin, unirse al Acuerdo, ya que contribuye a fortalecer los lazos entre los países andinos y fortalece también la posición de la Unión Europea en la región.
               

                  A finales de 2014, Ecuador dejó de beneficiarse de las ventajas que ofrecía el SPG+, y el Parlamento, junto con el Consejo y la Comisión, trabajó de forma rápida para redactar un Reglamento —que expira el próximo 31 de diciembre— que evitase la pérdida de preferencias comerciales mientras se concluían las negociaciones del Acuerdo, lo que habría producido importantes daños a las empresas tanto de Ecuador como de la Unión Europea.
               

                  Quiero felicitar a la Comisión, al Consejo y, de forma muy especial, al ponente, el señor Scholz, por la celeridad con la que se ha trabajado para poder votar dentro del calendario previsto.
               

                  También quisiera destacar que es una muy buena noticia que hoy se haya llegado a un acuerdo político sobre la cláusula de salvaguardia, para evitar que este Acuerdo perjudique al sector de los plátanos en varias regiones periféricas europeas.
               

                  Este Acuerdo es beneficioso para ambas partes, creará un entorno estable para los comerciantes inversionistas europeos y ecuatorianos y contribuirá a la intensificación de los flujos comerciales y al aumento de la inversión en beneficio mutuo, como ya está sucediendo con Colombia y Perú.
               

Bernd Lange,
im Namen der S&D-Fraktion. – Herr Präsident, Frau Kommissarin, liebe Kolleginnen und Kollegen! In der Tat hat das Europäische Parlament den Prozess des Beitritts Ecuadors zu dem Abkommen mit Kolumbien und Peru ja intensiv begleitet. Sie erinnern sich: Wir haben im November 2015 hier eine entsprechende Entschließung verabschiedet, im März 2016 gab es eine Ad-hoc-Delegation nach Ecuador, und wir haben auch mit dem Handelsminister Ecuadors einen intensiven Austausch gelhabt, sodass das insgesamt ein Beispiel dafür ist, wie das Europäische Parlament die Beteiligungsmöglichkeiten auch nutzt, um sicherzustellen, dass das, was wir gemeinsam verabredet haben – eine wertorientierte Handelspolitik – auch umgesetzt wird.
               

                  Man kann ja deutlich sehen, dass ähnlich wie bei Kolumbien und Peru durch die Aktivitäten des Parlaments einige Aspekte der demokratischen, der umwelt- und arbeitnehmerrechtlichen Verbesserungen auf die Schiene gestellt worden sind. Wir haben damals bei Kolumbien und Peru eine entsprechende Erklärung, eine Roadmap, eingefordert, und ähnlich jetzt auch von Ecuador einen Plan zur Verbesserung der Situation im arbeitsrechtlichen und im umweltrechtlichen Bereich bekommen. Das werden wir natürlich dann entsprechend auch weiter begleiten. Nebenbei: Es gibt ja auch viele positive Elemente. Zum Beispiel hat Ecuador auch, was den fairen Handel betrifft, ein Momentum, das wir ja auch sehr stark fördern wollen, einen eigenen Aktionsplan zur Unterstützung von Kleinbauern im Bereich des fairen Handels, sei es bei Blumen oder bei Früchten. Insofern hat sich eine ganze Reihe positiver Entwicklungen abgezeichnet.
               

                  Der dritte Punkt: Ich glaube, jetzt fängt die Arbeit erst an. Auch wenn wir morgen ja beschließen, dass der Beitritt sich vollziehen kann, dann müssen wir die Umsetzung natürlich begleiten. Ich bin der festen Überzeugung, dass das Aushandeln die eine Seite der Medaille ist, aber vielleicht die wichtigere Seite die Umsetzung von Vereinbarungen ist. Und das muss in einem sehr partnerschaftlichen, dialogbezogenen Prozess geschehen, damit wir die Fragen der Meinungsfreiheit, die Fragen der Arbeitnehmerrechte und der Umweltstandards partnerschaftlich so gestalten, dass sie zum Nutzen der Menschen sind. Und was unsere Produzenten von Bananen betrifft: In der Tat haben wir heute im Trilog eine Lösung bekommen, sodass das ganze Bild rund ist und wir morgen wohl mit gutem Gewissen zustimmen können.
               

Izaskun Bilbao Barandica,
en nombre del Grupo ALDE. – Señor Presidente; señora Comisaria; quiero manifestar el acuerdo de mi Grupo con la incorporación de Ecuador al Acuerdo Comercial con Colombia y Perú, que debe incorporar las medidas de garantía incluidas en la cláusula de salvaguarda y el mecanismo de estabilización para el banano europeo. Sin ellas está comprometido el futuro de una industria fundamental para varias regiones ultraperiféricas europeas, como las islas Canarias.
               

                  Las medidas propuestas, como la alarma temprana, la activación automática del mecanismo de estabilización, un informe sobre su funcionamiento en 2019 —abierto a posibles compensaciones—, la posibilidad de prorrogar este mecanismo más allá de 2020, y una evaluación permanente del mercado del plátano y el estado del sector para detectar problemas y obrar en consecuencia, son suficientes para ahuyentar la única incertidumbre asociada a este Acuerdo. Por eso, me alegro del acuerdo alcanzado hoy, que analizaremos y votaremos posteriormente.
               

                  Por lo demás, creo que esta incorporación es una buena noticia. Para empezar, consolida la estabilidad, mejora la situación de los derechos fundamentales y aporta garantías sociales y medioambientales al desarrollo que va a propiciar en toda la zona. En segundo lugar, beneficia a muchos ciudadanos de estos países que viven allí y a quienes se han convertido en nuevos europeos. En el País Vasco, por ejemplo, la colonia ecuatoriana es la más numerosa de las que agrupan a los nacionales de otros Estados que han decidido construir allí, con nosotros, sociedad y país. Por último, el Acuerdo va a unir la Unión Europea a estos positivos efectos y debe colaborar en la consolidación de nuestra presencia e influencia en una región de América que lleva años asomándose con interés a la zona Asia-Pacífico.
               

                  Finalmente, subrayo que activar este Acuerdo es urgente para que Ecuador pueda afrontar mejor el pernicioso efecto de tres coyunturas: el descenso de los precios del petróleo, la apreciación del dólar y la depreciación de las monedas vecinas, con los efectos que esto ha tenido sobre la economía ecuatoriana, cuyas exportaciones han caído en un 30 %; el terremoto del mes de abril, que produjo cerca de 30 000 víctimas y daños cuya reparación requerirá invertir una cantidad equivalente al 3 % del PIB ecuatoriano; la progresión de la renta del país, que ha pasado esta franja. Por lo tanto, apoyamos por todas estas…
               

(El presidente retira la palabra a la oradora)


Younous Omarjee,
au nom du groupe GUE/NGL. – Monsieur le Président, Madame la Commissaire, par la mobilisation du Parlement européen en faveur des régions ultrapériphériques, nous avons réussi, dans le trilogue de cet après-midi, à obtenir des avancées pour la protection des bananes des RUP, et je veux ici remercier tous ceux qui y ont contribué: les collègues du Parlement européen, en particulier le rapporteur, le Conseil et aussi, bien sûr, la Commission européenne, qui a pris toute sa part.
               

                  Mais convenez aussi que la bonne méthode aurait été d'intégrer très en amont ces demandes.
               

                  Souvenez-vous, dans l'accord concernant le sucre avec le Viêt Nam, pour La Réunion, nous avons dû agir aussi au dernier moment, dans un contexte devenu très tendu et menaçant.
               

                  C'est pourquoi, je pense, Madame la Commissaire, que le moment est venu de nous retrouver autour d'une table, députés des RUP et vous-même, pour dessiner les contours d'une politique commerciale qui puisse prendre en compte les intérêts des RUP sur la base de l'article 340.
               

Tiziana Beghin,
a nome del gruppo EFDD. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, Commissario, l'accordo di libero scambio che abbiamo firmato con Colombia e Perù nel 2012 sarà esteso all'Ecuador dopo il voto di questo Parlamento.
               

                  Il 2016 è stato un anno molto duro per questo piccolo paese sudamericano, il crollo del prezzo del petrolio di oltre il 60 per cento, la rivalutazione del dollaro, la svalutazione di altre monete sudamericane hanno avuto un forte impatto sull'economia e sulle esportazioni, che sono calate del 29 per cento. A questa crisi si è aggiunto il terremoto del 16 aprile che ha causato tre miliardi di dollari di danni.
               

                  L'accordo con l'Ecuador prevede un abbassamento graduale e asimmetrico dei dazi doganali e, a mio avviso, è una buona misura per aiutare questo paese in un momento difficile e rafforzarne la struttura economica. Le mie uniche perplessità rimangono però due: sono lieta, da un lato, dell'accordo raggiunto oggi circa la questione della concorrenza tra i produttori di banane ecuadoriani e quelli europei, in particolare delle isole Canarie, che rischiavano di essere schiacciati dalla produzione ecuadoriana che ricordiamo, in certi casi, non rispetta gli standard qualitativi europei. Adesso bisognerà valutare se l'accordo raggiunto oggi tuteli abbastanza gli agricoltori europei.
               

                  In secondo luogo, la mia preoccupazione riguarda il rispetto delle convenzioni ILO e la libertà di associazione in Ecuador, perché, sebbene il trattato sulla carta affermi di promuovere questi diritti, in realtà un rapporto dell'ITUC denuncia molti ostacoli legati alla libertà di associazione e organizzazione, in particolare barriere alla fondazione di organizzazioni sindacali, il sistema del sindacato unico in certi settori e i limiti degli accordi collettivi.
               

                  Se la Commissione sarà comunque capace di risolvere queste problematiche, questo accordo potrebbe diventare un buon esempio di come la politica commerciale dell'Unione possa funzionare per il benessere di tutti.
               

Jean-Luc Schaffhauser,
au nom du groupe ENF. – Monsieur le Président, Madame la Commissaire, j'avais déjà eu l'occasion de vous parler de la charte de La Havane, je me répéterai à nouveau.
               

                  La charte de La Havane, après-guerre, a été rédigée pour parvenir à un monde de commerce libre et à la paix. Pour cela, il y avait les échanges équilibrés. Les excédents devaient être condamnés, comme les déficits. Il fallait donc équilibrer pour proposer un commerce équitable. Alors, oui au soutien ciblé pour les économies en difficulté, oui à la mise à niveau de ces économies, oui, enfin, à l'ouverture et au partenariat régional, oui à cette ouverture peut-être plus large, mais à la condition qu'on soit dans un free trade qui soit effectivement régulé.
               

                  Je crois que cela est très important si nous voulons que commerce rime avec paix et non pas avec guerre économique.
               

Gabriel Mato (PPE). – Señor Presidente, Señora Comisaria. Si este debate se hubiera producido hace algunas horas, mis palabras serían bien distintas. Les diría que en los acuerdos comerciales la factura la paga siempre el sector agrario, cosa que creo, además. Y también les diría que el plátano había sido abandonado y que solo importaba sacar adelante el acuerdo con Ecuador y no la cláusula de salvaguarda o el mecanismo de estabilización del plátano.
               

                  Pero, afortunadamente —y tengo que expresar mi agradecimiento a todos y, fundamentalmente, a la Comisaria, que se ha implicado en este tema—, en el último minuto hemos conseguido llegar a un acuerdo y a un compromiso. Un acuerdo que va a ir acompañado del acuerdo que hoy firmamos. Es decir, vamos a llevar adelante la cláusula; una cláusula que, desde luego, mejora de forma notable cláusulas que hemos tenido hasta estos momentos.
               

                  Frente a la falta de transparencia e información, frente a la inacción cuando se producían incumplimientos o frente a la incertidumbre, hoy establecemos con esta cláusula medidas que son muy importantes.
               

                  La alerta temprana cuando se alcanza el 80 % es algo fundamental, como también mejorar las estadísticas con la obligación de hacerlas públicas, o la evaluación del sistema, o ver si se ha producido un deterioro de ese mismo sistema —hacer un examen en el que se impliquen los Estados miembros, pero también el sector, que es parte fundamental de ello—, o reuniones periódicas con el mismo sector, o acción de la Comisión cuando se esté alcanzando el volumen del 100 %. Yo creo que si a eso le sumamos las evaluaciones de impacto, tenemos un buen acuerdo. El sector platanero siempre está amenazado, pero hoy está un poco más seguro, y eso es bueno para todos.
               

Karoline Graswander-Hainz (S&D). – Sehr geehrter Herr Präsident, sehr geehrte Frau Kommissarin! Ja, Peru und Kolumbien haben schon das Handelsabkommen, das ist schon in Kraft, und jetzt kommt Ecuador dazu.
               

                  Ich möchte daran erinnern, dass wir vonseiten des Parlaments 2015 eine Entschließung verabschiedet haben, in der wir Forderungen gestellt haben, damit wir überhaupt einverstanden sind, dass Ecuador beitritt. In diesen Kernforderungen geht es um die Aufnahme von verbindlichen Nachhaltigkeitskapiteln, die sind uns sehr wichtig. Es geht um Menschenrechte, es geht um die IAO-Arbeitsnormen, es geht um die multilateralen Umweltübereinkommen. Da müssen wir wirklich darauf pochen, dass sie eingehalten werden.
               

                  Leider hören wir nun vonseiten der NGO und auch von Menschenrechtsaktivisten, dass in Ecuador nicht alles so gut funktioniert, wie wir uns das vorstellen. Es kommt immer wieder zu Menschenrechtsverletzungen. Es kommt auch vor, dass man Probleme mit dem Recht auf Versammlungsfreiheit hat und dass sich Gewerkschaften auch nicht gründen können. Also hier sehen wir ein großes Problem.
               

                  Ebenfalls bedauerlich ist es aber auch, dass die Implementierung dieses Nachhaltigkeitskapitels in Peru und Kolumbien noch nicht so funktioniert. Auch hier müssen wir mehr tun.
               

                  Ich bin der Meinung, dass es eben nicht nur Verhandlungen braucht, die man abschließt, und dann das, was auf dem Papier steht, dann schon passt. Wir müssen nachdem wir das Abkommen abgeschlossen haben, darauf pochen, dass es dann auch eingehalten wird. Hier bin ich ganz klar der Meinung, dass wir Sanktionen gegen Verstöße aussprechen müssen, dass wir auch ein Überwachungssystem haben müssen, Monitoringsysteme – damit wir all diese wichtigen Menschenrechte einhalten können.
               

                  Ich fordere die Regierungen von Ecuador und Peru auf, dass sie die Verpflichtungen und Zusagen wirklich ernst nehmen und auch einhalten, damit dieses Handelsabkommen für die Bevölkerung einen positiven Effekt hat, damit es Menschen- und Arbeitsrechte gibt, die man auch wirklich einhält.
               

Jarosław Wałęsa (PPE). – Mr President, I am in favour of giving consent to the protocol permitting the accession of Ecuador to this trade agreement. In general, it will increase the EU presence in South America and, most importantly, it will improve our trade relations in the region.
This agreement will complete the regional dimensions of the Andean countries, which are now linked to the European Union. Also, the accession of Ecuador should bring more integration among the three partners. We can see that Ecuador is still benefiting, until the end of this year, from preferential access to the EU markets for its goods. If you look at Ecuador and the global picture, this was reported in the resolution of November 2015, which confirms the progress made by Ecuador in many areas, although some outstanding issues remain, such as complete press freedom.
So it is a process and we have to be encourage this process. The conclusion of this process, with the provisional entry into force of the protocol, will create a more stable economic relationship, founded on the provisions of this agreement.

Louis-Joseph Manscour (S&D). – Monsieur le Président, Madame la Commissaire, la baisse des tarifs douaniers à l'entrée sur le marché communautaire, prévue par les accords commerciaux conclus entre l'Union européenne et les pays producteurs de bananes d'Amérique du Sud et d'Amérique centrale, pourrait avoir des conséquences néfastes tant sur le marché européen que sur l'équilibre socioéconomique déjà fragile des régions ultrapériphériques. Cet accord avec l'Équateur, premier exportateur mondial de bananes, fait planer une menace directe sur la filière de la banane communautaire, pourtant la plus propre du monde.
               

                  Aussi, ce démantèlement tarifaire, qui s'établira bientôt à 75 euros la tonne sur les bananes sud-américaines entrant sur le marché européen, va plus loin que les concessions faites par la Commission à l'OMC en 2009. Malgré les légères améliorations – que je salue d'ailleurs – qui ont été apportées au texte lors du trilogue d'aujourd'hui sur le mécanisme de stabilisation pour les bananes prévu jusqu'en 2009, je ne peux me résoudre à donner un blanc-seing à cet accord, et j'en suis convaincu…
               

(Le Président retire la parole à l'orateur)


Fernando Ruas (PPE). – Senhor Presidente, Senhora Comissária, o acordo comercial cujas negociações foram concluídas em 2010 já se encontra em vigor entre a União Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e o Peru e a Colômbia, por outro, desde março e agosto de 2013, respetivamente, e tem-se revelado mutuamente vantajoso para as duas partes.
               

                  Pretende-se, agora, que o Equador, enquanto país membro da mesma comunidade andina, seja também parte integrante deste acordo, ao qual se poderá juntar ainda a Bolívia.
               

                  No entanto, somando à sua vulnerabilidade económica e social, o país foi atingido por um terramoto no passado mês de abril.
               

                  Sou, contudo, favorável à adesão deste país ao acordo comercial entre a União Europeia e a Comunidade Andina, não por razões conjunturais ou como resposta a cataclismos naturais, mas porque este acordo permitirá ao país prosseguir o seu caminho de crescimento e desenvolvimento económico, social, laboral e ambiental, de forma mais sustentada e orientada para os verdadeiros interesses dos cidadãos, intensificando, simultaneamente, as suas relações com o nosso Continente, que assim tem possibilidades de reforçar o seu peso político, económico e financeiro nesta zona do globo com a qual possuímos forte relações históricas, culturais e diplomáticas.
               

                  Não obstante, convém não esquecer que o Equador é o maior exportador de bananas do mundo, pelo que a sua adesão ao acordo poderá ter um impacto significativo para os produtores comunitários situados nas regiões ultraperiféricas europeias.
               

                  Considero, por isso, fundamental que, em paralelo, se aprovem rapidamente as alterações ao regulamento 19 e 20/2013 sobre a aplicação ao Equador da cláusula de salvaguarda e do mecanismo de estabilização para a importação de bananas no território europeu, hoje acordadas.
               

Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, l'Ecuador sta affrontando una grave crisi in cui il crollo del prezzo del petrolio dell'oltre il 60 per cento ha prodotto una contrazione delle importazioni del 30 per cento ma, più importante, il paese deve ancora ricostruire i danni di un terremoto terribile, in cui sono morte più di 360 persone e che ha lasciato danni per tre miliardi di dollari. Serve rafforzare un sistema economico al momento veramente instabile.
               

                  Accedere all'accordo commerciale che l'Unione ha già firmato con Colombia e Perù sarebbe una vitale occasione di sviluppo per l'Ecuador, uno sviluppo sostenibile ed economico che deve però essere necessariamente legato allo sviluppo sociale e democratico. L'apertura all'accordo commerciale deve costituire un'occasione di dialogo negoziato e vigilanza anche su temi sensibili, come libertà di stampa, tasto dolente in un paese che in tre anni ha avviato più di 900 procedimenti contro giornalisti di opposizione.
               

                  Il Parlamento europeo allora sostenga l'accordo, ma lo vincoli assolutamente al rispetto dei diritti dei lavoratori, oltre che alla libertà di espressione e di informazione.
               

Catch-the-eye-Verfahren


Ivan Jakovčić (ALDE). – Gospodine predsjedniče, htio bih jasno podržati ovaj sporazum zato što ćemo, jednostavno govoreći, imati šansu da manje govorimo o siromaštvu, o problemima u zemljama s kojima želimo imati partnerske i dobre odnose. Ekvador je jedan od tih primjera. Možda je to na svoj način i Uzbekistan bio malo ranije, ali to su modeli, to su načini kako ćemo u ovoj auli manje govoriti o problemima na svijetu, kako ćemo govoriti manje o siromaštvu i humanitarnoj pomoći koju dajemo.
               

                  Ovo je odličan primjer u kojem Europa pokazuje svoju volju i otvorenost, a na kraju krajeva i svoju ekonomsku snagu – zašto to ne reći? – pogotovo zato što je ovdje postignut i dogovor s europskim proizvođačima banana. U tom kontekstu mislim da je ovo hvalevrijedan dogovor i očekujem naravno da će Komisija ispuniti sva očekivanja Parlamenta.
               

Ignazio Corrao (EFDD). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, l'ingresso dell'Ecuador nell'accordo commerciale con tra Unione europea, Colombia e Perù è sicuramente una tappa importante nelle nostre relazioni e per il futuro del paese, ma devo sottolineare che potrebbe peggiorare ancora di più la grave situazione dei bananero ecuadoregni che lavorano nelle piccole fazenda e ai quali è proibito il diritto di associarsi liberamente a livello settoriale.
               

                  Io stesso, di recente, sono stato a Quito e ho incontrato alcuni dei rappresentanti del sindacato ASTAC, gli stessi che molti di noi avevano già incontrato a Bruxelles e che mi hanno illustrato la situazione lì sul campo in Ecuador. Sono migliaia i bananero che lavorano in centinaia di piccole fazenda dell'Ecuador, minacciati di morte per il solo fatto di aver chiesto il rispetto dei diritti umani e migliori condizioni di lavoro.
               

                  Non possiamo permetterci un altro assegno in bianco sperando in un miracolo, ma dobbiamo fare attenzione. Commissario, l'Unione europea deve pretendere la libertà di associazione dei bananero ecuadoregni prima che l'accordo commerciale sia attivo.
               

(Ende des Catch-the-eye-Verfahrens)


Cecilia Malmström,
Member of the Commission. – Mr President, thank you and thank you all for your support for this agreement. It is true that this agreement has the potential to go far beyond trade, as many of you mentioned. We have become partners with Ecuador and have radically upgraded the nature of our bilateral relationship and our coinciding visions for sustainable development. This is because both of us are committed to a comprehensive vision of sustainable and inclusive development and the improvement of human rights.
There is work to be done here in Ecuador – absolutely – but with this agreement we create a platform to discuss and support Ecuador, as well as to make sure that the benefits of the agreement will really be distributed across Ecuadorian society in an inclusive way. Ecuador is committed to complying with core labour standards and international environmental agreements.
I am looking forward to working together with Ecuador in order to create positive dynamics and to make the agreement successful for economic operators, consumers, citizens and civil society in the larger sense. I hope that the European Parliament will not only support the agreement tomorrow, but also – as many of you said – during its implementation phase. That is the most important thing. I hope that when you have had the possibility to study the details of the agreement in the trilogue on bananas and the safeguard mechanism, you will be assured to see that your concerns have been taken into account.
The Commission will monitor this and its implementation. We look forward to continuing to work with the European Parliament on this. If you allow me Mr President, and as this is my last appearance this year in the plenary, may I wish you, Mr President, and the Members of this House a Merry Christmas.

Der Präsident. – Vielen Dank, Frau Kommissarin Malmström! Ihre Weihnachtswünsche erwidere ich sehr herzlich. Ich hoffe, Sie haben auch die Gelegenheit, sich zwischen den Jahren ein wenig zu erholen und zur Besinnung zu kommen. Ich freue mich, wenn wir uns im Neuen Jahr in neuer Frische wiedersehen.
               

Helmut Scholz,
Berichterstatter. – Danke, Herr Präsident, dem kann ich mich nur uneingeschränkt anschließen.
               

                  Auch ich wünsche der Frau Kommissarin einige erholsame Tage über die Weihnachtsfeiertage und den Jahreswechsel. Ich möchte mich auch bei allen anderen Kolleginnen und Kollegen für die intensive Zusammenarbeit an diesem Abkommen – über Jahre hinweg – bedanken. Ich möchte mich auch bei der Schattenberichterstatterin von der grünen Fraktion bedanken, Frau Keller, die gerade an ihrer Fraktion zur Vorsitzenden der Fraktion gewählt wurde und deshalb hier nicht in dieser Aussprache teilnehmen kann.
               

                  Deshalb seien mir noch zwei Bemerkung gestattet: Bei allem Verständnis für Kolleginnen und Kollegen, die diesem Abkommen nicht zustimmen, weil es ebendie prinzipielle Freihandelslogik nicht aufgibt, weil die Kräfteverhältnisse eine progressive Entwicklung auszuhöhlen drohen, weil vieles komplizierter und nicht leichter wird, möchte ich nur betonen, dass ich im Kontext der heutigen historischen und aktuellen Entwicklungen in Südamerika die Regierung Ecuadors unterstütze.
               

                  Unser Parlament und sein Handelsausschuss stehen – so wie schon gesagt wurde – in der Verantwortung, in den nächsten Jahren kontinuierlich die wirtschaftlichen und sozial-ökologischen Folgen des Abkommens zu evaluieren. Wenn es sich als notwendig erachtet, werden wir entsprechende Änderungen auch am Abkommen fordern. Das Europäische Parlament wird in Bezug auf die Handelszusammenarbeit auch mit Ecuador, wie bei allen anderen Abkommen, seine Verantwortung nicht mit der Ratifizierung ablegen, sondern dessen Umsetzung im Alltag aktiv begleiten. Im Handelsausschuss haben wir dort mit den Monitoringgruppen auch die entsprechenden Strukturen geschaffen.
               

                  Noch ein Gedanke aus der Debatte jetzt: Ich glaube, wenn wir über Arbeitsplätze in Bananen produzierenden Regionen und Gebieten der EU diskutieren, über Schutzklauselabkommen – gut, dass wir den Trilog geschafft haben – heißt das aber auch, dass wir genauso darüber nachdenken müssen, was das für die Arbeitsplätze, für die Produktion in den betroffenen Drittländern zu bedeuten hat. Also wie schaffen wir gemeinsam solche Vereinbarungen, die fairen Handel, die soziale, ökologische und menschenrechtliche Standards ermöglichen und damit einen gemeinsamen Beitrag zur Entwicklung leisten? Wir müssen nämlich nicht nur vor unserer Tür kehren, auch dort müssen wir nachschauen, und es ist eine gemeinsame Verantwortung, diese Aufgabe in Zukunft verantwortungsbewusst zu gestalten. Danke, und ich hoffe, dass morgen sehr viele Abgeordneten zustimmen.
               

Der Präsident. – Die Aussprache ist geschlossen.
               

                  Die Abstimmung findet am Mittwoch, 14. Dezember 2016, statt.
               


Schriftliche Erklärungen (Artikel 162 GO)



Carolina Punset (ALDE),
por escrito. – Una vez más, los acuerdos internacionales benefician ampliamente a los grandes y perjudican a los pequeños. Las multinacionales estadounidenses (Chiquita y Dole) serán esta vez las grandes beneficiadas, ya que su producción es mucho más competitiva que la de los pequeños productores latinoamericanos y mucho menos sostenible que la de los productores europeos. Hay que recordar que los Estados Unidos denunció a la Unión por eximir de aranceles a los países ACP, desencadenando una guerra en Tribunales de arbitraje que concluyó con este acuerdo al que hoy se suma Ecuador, el mayor exportador de banano del mundo. En este sentido tenemos que destacar la clasificación del cultivo del plátano en Canarias y de otras zonas periféricas de Europa como cultivo sensible, ya que las exigentes normas que la Unión impone a sus productores en materia social y medioambiental, nada tiene que ver con los mínimos con los que se cultiva en muchas explotaciones industriales de Sudamérica. Por este motivo, exigiremos a la Comisión la activación de los mecanismos de salvaguarda y estabilización para prevenir cualquier acoso a nuestras producciones locales, que dan trabajo directo a más de 30 000 ciudadanos europeos.
               
17.   CAP tools to reduce price volatility in agricultural markets (debate)

Der Präsident. – Als nächster Punkt der Tagesordnung folgt die Aussprache über den Bericht über GAP-Instrumente zur Verringerung der Preisschwankungen auf den Agrarmärkten von Angélique Delahaye im Namen des Ausschusses für Landwirtschaft und ländliche Entwicklung (2016/2034(INI)) (A8-0339/2016).
               

Angélique Delahaye,
rapporteure. – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, chers collègues, je tiens tout d'abord à remercier les rapporteurs fictifs, leur bureau, les conseillers politiques et, bien sûr, le secrétariat, pour leur travail et la préparation en plénière de ce vote.
               

                  Il s'agit de mon premier rapport en tant que parlementaire européen et c'est un honneur pour moi d'avoir été rapporteure sur ce texte tant attendu par les agriculteurs européens. Face à la violence de la crise et à la désespérance du monde agricole, il était en effet urgent de se saisir de la question de la volatilité. Les représentants élus des peuples européens ne peuvent pas rester silencieux quand l'agriculture se meurt.
               

                  L'ambition de mon mandat de député européen a été de porter d'abord des solutions aux agriculteurs européens. Nous le savons, chez les agriculteurs, l'Europe est vue plus comme une source de problèmes que comme une solution. C'est fort logiquement qu'il nous revient, en tant que députés, d'apporter des réponses.
               

                  Demain, ce sera l'occasion, pour ce Parlement, de montrer aux agriculteurs européens que l'Europe est utile pour eux et que les députés européens sont conscients de leur situation. Non, nous ne sommes pas hors sol. Non, nous ne sommes pas déconnectés des réalités. Non, nous n'acceptons pas passivement le déclin de l'agriculture européenne. Au contraire, nous sommes en relation continue avec le monde agricole, auquel j'appartiens, comme d'autres députés ici. Nous sommes conscients de la catastrophe qui nous menace. Oui, nous sommes conscients des suicides des agriculteurs au quotidien. Oui, nous connaissons la désespérance des agriculteurs. Oui, nous sommes indignés que les personnes travaillant à nourrir leurs concitoyens meurent dans l'indifférence générale.
               

                  Je ne suis pas venue au Parlement pour me croiser les bras et assister, impuissante, à la mort de notre agriculture. Ce n'est pas ma conception de la politique. Je suis ici pour me battre, me battre pour l'agriculture, car, oui, chers collègues, il s'agit d'un véritable combat à mener. C'est dans cet esprit que je vous propose le vote de mon rapport sur les outils de la PAC pour lutter contre la volatilité des prix. Mon objectif est simple: amener la Commission à nous faire des propositions pour lutter contre la volatilité des prix.
               

                  Les grands axes de mon rapport sont les suivants: le renforcement de la contractualisation entre les différents acteurs de la chaîne alimentaire, l'orientation de la PAC vers des outils de gestion de risque, la création d'observatoires de prix et le renforcement de ceux existant pour rendre les marchés plus transparents et, enfin, l'amélioration des outils de gestion de crise pour pouvoir répondre plus rapidement et plus efficacement aux situations d'urgence vécues par les agriculteurs. Ces orientations ont été largement soutenues par mes collègues députés à la commission agriculture. Je tiens ici, une fois de plus, à remercier les rapporteurs fictifs pour l'esprit de conciliation et de respect dans lequel nous sommes arrivés à ces compromis.
               

                  À cet instant, l'adoption de ce rapport coïncide avec un alignement des planètes. En effet, le rapport de la task force remis à la Commission européenne sur les marchés agricoles, publié le 14 novembre dernier, arrive aux mêmes conclusions que les nôtres. Le rapport sur la volatilité des prix adopté au Comité des régions, la semaine dernière, fait les mêmes propositions. C'est l'occasion pour porter haut et fort la voix du Parlement.
               

                  C'est, encore une fois, un immense honneur pour moi, agricultrice, d'avoir été rapporteure d'un sujet si important dans un moment comme celui-ci. À la lecture des deux rapports, je suis amenée à vous proposer les deux amendements de plénière suivants, pour lesquels je compte sur votre soutien. Le premier sur la mise en place d'un cadre législatif pour lutter contre les pratiques commerciales déloyales, le second sur la prévalence de la PAC sur le droit de la concurrence européen, l'un et l'autre étant sources de volatilité des prix. Ils ont donc toute leur place dans ce rapport.
               

                  Enfin, la semaine dernière, le président Juncker et vous-même, Monsieur le Commissaire, avez annoncé l'adoption, avant la fin de l'année 2017, d'une communication sur l'avenir de la politique agricole commune. Nous ne pouvons que nous réjouir de voir la Commission enfin se mettre au travail sur cette question. Je formule le souhait, peut-être ambitieux, mais pas irréaliste, que ce rapport puisse servir de base de réflexion pour les propositions à venir de la Commission, en vue de la prochaine politique à l'horizon 2020. Je suis heureuse et fière de prendre part à ce chantier européen de premier plan.
               

                  Je compte donc sur vous, chers collègues, pour soutenir mon rapport, demain, afin qu'il pèse sur les propositions à venir de la Commission. La partie la plus importante du travail est devant nous, le plus dur reste à faire.
               

PRÉSIDENCE DE MME Sylvie GUILLAUME


Vice-présidente


Phil Hogan,
Member of the Commission. – Madam President, I wish first of all to thank Ms Delahaye and the shadow rapporteurs for all the work that they have done in producing this report, as well as Mr Ali for the opinion provided on behalf of the Committee on Budgets. I would like to congratulate you, Ms Delahaye, on achieving your first parliamentary report.
This report comes at a very good time, when the Commission is preparing a communication for adoption next year on the modernisation and simplification of the CAP, as announced by President Juncker at the Agricultural Outlook conference last week. I have identified three principles which I believe should guide the new CAP: market resilience, more sustainable agricultural production and progress on generational renewal. The issues that are raised in this report go to the heart of the debate about the future of the CAP by asking how best to deal with risks and crises in agriculture and reflecting on the whole range of public policy instruments that are currently available. I want to assure Ms Delahaye that we will fight together for farmers' livelihoods and that we are on the same political page in this regard.
I fully agree with the central thesis of this report that we need to maintain sustainable agricultural production in Europe, and for this we need to seek efficient ways to ensure farmers can cope with risks and crises. We all know that risks and crises are inherent in agricultural production, and farmers have consistently demonstrated resilience in the face of adversity. Despite this resilience in the market orientation of the CAP, there continues to be clear justification for a formal public intervention, either at the level of the Member States or of the European Union, in order to support our farmers. Several interventions by farmers and stakeholders at last week's European Union Agricultural Outlook conference demonstrated the importance of this message.
The report quite rightly acknowledges that the CAP has evolved over time and in line with the needs of European farmers and society, and in response to the challenges of the day. However, during the past two years we have experienced particular difficulties in the dairy, pig-meat and fruit and vegetable sectors in particular. Thankfully, we are now seeing a recovery in those markets, not least as a consequence of the robust actions that have been taken by the European Commission. In response to the crisis in various sectors, we have deployed virtually the full toolkit that is available under the Common Market Organisation and mobilised in excess of EUR 1.5 billion extra resources. If we take the example of the mill sector, as many as 24 regulations have been adopted between September 2014 and September 2016. These measures adopted included the opening, extension and enhancement of private storage aid schemes, the extension of public intervention periods and fixed price ceilings, the granting of targeted aid for our livestock farmers, the authorisation of collective agreements on the planning of milk production, and even the introduction of a milk production reduction scheme. We will also remember that we managed to find synergies between the migration and agricultural policies to make sure that milk is distributed to school children in Syria.
There are also other instruments available to help market actors to become more resilient and sustainable by their own means. I am referring here to the significant progress in market transparency that has been made over the past two years, with dashboards being developed for the main agricultural products, and observatories being established for milk, pigmeat, beef and veal to give market signals to our farmers and our agribusinesses.
Building on the work of the Milk Market Observatory, these have been a good success in terms of providing accurate and timely information to all of our operators so that they can make market-led and good decisions. The experience has also raised some questions, of course, about the effectiveness of the toolkit available. Our responsibility as policymakers is to create an adequate framework to help the farming sector to successfully deal with risks and crises by enhancing its resilience.
In my view, there are a number of questions we need to ask ourselves: do the existing tools allow us to act where needed, and to do so quickly enough? Should farmers have greater built-in measures to help them in times of crisis on the basis of a risk management approach? And do producers and processors have the ability to diversify their markets, or to find new markets in times of market loss? These are questions, perhaps, that indicate to us the existing tools are not perfect. So we have to continually look at the variety of instruments at our disposal in order to try and improve them. One of those ways is through the provision of a basic income support in order to help farmers within an effective safety net. This will continue as an essential element of any new CAP through a system of direct payments, something which Ms Delahaye's report calls for.
You will by now be familiar with report of the Agri-Market Taskforce whose recommendations have been well received. Several of these recommendations, for instance those on market transparency, the improved functioning of producer organisations, as well as risk management, go hand in hand with the concerns that have been expressed in this report. I welcome and look forward to the hearing which the Committee on Agriculture and Rural Development will hold next month on the Agri-Market Taskforce report. The recommendations contained in Ms Delahaye's report will form part of the debate on the future of the CAP, particularly in relation to the adequacy of the existing risk and crisis management tools. In addressing the adequacy and use of these tools, we should consider any obstacles which prevent or discourage their use.
This report, then, is a valuable contribution to the debate and I acknowledge the emphasis which the report places on the importance of a common policy. In this context of preparing a new CAP which aims to modernise and simplify the policy, I can assure the House that my services will examine this report very carefully and ensure that appropriate account is taken of it and its recommendations.

Nedzhmi Ali,
rapporteur for the opinion of the Committee on Budgets. – Madam President, Commissioner Hogan, dear colleagues, the volatile prices in the agricultural market can have a strong negative impact on the food security of consumers, incomes of farmers and the well-being of entire countries. This volatility can be caused by a combination of the economic and natural factors and can be intensified by the broad political and legislative environment and speculation on agricultural products.
In order to overcome the negative consequences of the price volatility in this important sector of the economy, some measures could be introduced as follows: firstly, rural development programmes should be used more broadly to contribute towards insurance, mutual funds and income stabilisation schemes for farmers. Secondly, improving synergies between the CAP and other EU policies, in particular regarding energy, water supply, land use, biodiversity and ecosystems, as well as development of remote and mountainous areas.
Thirdly, the creation of a system to protect the farmers' incomes through the use of risk management tools. And last but not least, better monitoring the significant price volatility of agricultural products by improving the European food price monitoring tools and using the information to make an adequate and timely response.

Herbert Dorfmann,
im Namen der PPE-Fraktion. – Frau Präsidentin! In der Tat ist Volatilität der Preise eines der ganz zentralen Probleme, die Bauern haben, und je mehr wir Marktinstrumente aus der GAP herausnehmen, wie zum Beispiel Quoten, umso größer wird logisch auch die Gefahr für Volatilität. Das haben wir auch in den letzten Monaten und Jahren ganz deutlich erlebt. Wenn man in die Zukunft schaut, ist es relativ leicht absehbar, dass auf den Märkten die Volatilität nicht abnehmen, sondern zunehmen wird.
                  

                     Deswegen gebe ich Ihnen, Herr Kommissar, völlig Recht, dass wir Instrumente brauchen, um diese Volatilität zu bekämpfen. Ein Instrument – Sie haben es auch angesprochen – könnten Versicherungen sein und Fonds auf Gegenseitigkeit. Und da haben wir in der Tat heute in der Gemeinsamen Agrarpolitik schon Instrumente in der zweiten Säule der Gemeinsamen Agrarpolitik. Ich komme aus einem Land und einer Region, wo es wahrscheinlich die höchste Dichte an Versicherungsverträgen in der gesamten Europäischen Union gibt. Wenn ich mir die Komplexität ansehe, die Schwierigkeit der Regeln, die wir geschaffen haben, die Bürokratie, die wir geschaffen haben, da wird mir zum Teil regelrecht schlecht. Wir geben Hunderte von Millionen pro Jahr aus, um Versicherungsverträge zu unterstützen, und ernten gleichzeitig sehr oft eine Nichtakzeptanz der Bauern. Ich gebe Ihnen, Herrn Kommissar, völlig Recht: Wir müssen uns die Instrumente, die wir haben, anschauen und schauen, wo sie verbessert werden können, wo sie entbürokratisiert werden können und wo sie leichter zugänglich gemacht werden können.
                  

Nicola Caputo,
a nome del gruppo S&D. – Signora Presidente, onorevoli colleghi, grazie Commissario per la disponibilità e grazie anche all'onorevole Delahaye per la disponibilità al confronto che abbiamo avuto in queste settimane di lavoro.
                  

                     La volatilità dei prezzi dei prodotti agricoli è una delle cause principali della drammatica situazione in cui versa l'agricoltura europea e le previsioni non sono rassicuranti. La globalizzazione, l'instabilità e la sofisticazione dei mercati agricoli, la crescente variabilità dell'offerta per effetto dell'instabilità climatica, l'aumento dei rischi sanitari e il fragile equilibrio della filiera alimentare continueranno a incidere negativamente sull'esposizione degli agricoltori alla volatilità dei prezzi.
                  

                     È necessario adottare una politica più incisiva, con strumenti mirati volti a garantire una produzione agricola sostenibile, accompagnata da prezzi equi e remunerativi in grado di attenuare gli effetti negativi sugli agricoltori dell'esposizione alla volatilità dei prezzi. È utile evidenziare che, mentre l'Unione europea riduce il sostegno strategico all'agricoltura, i suoi concorrenti sul mercato mondiale, gli Stati Uniti, il Brasile, la Cina, introducono sostegni finanziari pubblici significativi e crescenti per sviluppare nuovi modelli di politica sui rischi e per fornire strumenti in grado di proteggere i loro agricoltori dagli effetti negativi della volatilità dei prezzi.
                  

                     Se vogliamo tutelare la nostra agricoltura dobbiamo modificare l'approccio tradizionale. Il potere negoziale dei produttori va rafforzato nella filiera alimentare mediante contratti scritti standard, trasparenti, equilibrati e negoziati collettivamente, allo scopo di contrastare le pratiche commerciali sleali, promuovere la competitività e assicurare la stabilità dei redditi.
                  

                     Per tutelare le imprese agricole in una PAC orientata al mercato è necessario sviluppare ulteriormente gli strumenti di gestione del rischio climatico, sanitario ed economico, gli strumenti di stabilizzazione del reddito, i meccanismi di accantonamento individuale, i fondi di mutualità e gli strumenti di stabilizzazione del reddito. Bisogna fare di più anche in termini di sensibilizzazione e formazione, relativamente agli strumenti esistenti di gestione del rischio.
                  

                     Invito la Commissione ad adottare, in stretta cooperazione con le autorità nazionali e le associazioni di agricoltori, un piano di sensibilizzazione degli strumenti di gestione del rischio disponibili, nel quadro del secondo pilastro della PAC. Gli aiuti anticiclici costituiscono una vera novità della proposta di risoluzione che discutiamo, essi intervengono a sostegno del reddito degli agricoltori quando annate sfavorevoli comprimono il loro reddito e costituiscono uno strumento chiave e innovativo per la policy europea che, spero, la Commissione europea possa valutare adeguatamente, prevedendo maggiore flessibilità nei bilanci annuali o meccanismi finanziari in grado di consentire all'agricoltore europeo di ricevere la differenza tra un prezzo obiettivo ed il prezzo effettivamente ricevuto dal mercato.
                  

                     Anche l'accesso al credito per gli agricoltori va agevolato, si deve favorire un maggiore ricorso agli strumenti finanziari, eventualmente con l'intervento della BEI, che potrebbe partecipare alla messa a punto di un meccanismo di garanzia dei crediti per gli agricoltori europei. Gli agricoltori europei non possono più aspettare, né continuare a pagare lo scotto di periodi prolungati di prezzi bassi. È giunto il momento di difendere gli agricoltori europei dalla volatilità dei prezzi, rafforzando il loro ruolo nella filiera alimentare al fine di garantire che ricevano il giusto compenso per i loro prodotti.
                  

Julie Girling,
on behalf of the ECR Group. – Madam President, I would like to thank the Commissioner for being with us. I have been in this Parliament since 2009. Not so long, compared to some of you, but it seems longer sometimes and I cannot remember any point during this time when we have not been talking about at least one sector of agriculture being in crisis. Price volatility has a big impact on agriculture, and it can lend itself to exacerbating these crises. As an industry, it is very difficult to take collective action to hedge or insure against the effects of volatility. The agricultural industry is made up of a myriad of players. Unlike many other strategic industries, it does not have the structure to act together.
Traditionally, the CAP has attempted to deal with this problem by market intervention measures and, as CAP has been reformed, more emphasis and more budget has been given to direct payments to support farmers' decoupled incomes, in some way trying to use that as a mechanism for riding volatility. But has this worked? I suggest not, as we have these continuing crises. This report lays out a number of tools that can be used, but frankly, I do not see that any of them are new. Price intervention – not new; crisis reserve – not new; risk management tools and mutual funds in pillar 2 – that is not new, and the encouragement of producer organisations is not new either. That is not because we are all very dull people who cannot think of new things; it is because we really have tried most of the options available to us. These already exist. The report calls on further development of these tools and this is welcome, but what else can we do? There is no level playing field as Member States have huge flexibility in how they apply pillar 2 support, but I do not think we should take that flexibility away. They also have huge differences in how much pillar 2 support they actually get.
In order to redress these imbalances, the answer is not necessarily more money as suggested in a number of places in this report, but perhaps a complete review and reallocation of the CAP funding based on today's data and designed to tackle today's problems, including price volatility. If we continue to work on a historic basis, we will be doing European agriculture a disservice, giving no incentive to move forward. My group believes that the best way to help farmers ride the rollercoaster of price volatility is to increase their efficiency and encourage their profitability.

Ivan Jakovčić,
u ime kluba ALDE. – Gospođo predsjednice, prije 30 godina, za vrijeme studija, učili su nas da su upravo poljoprivredni proizvodi podložni daleko najvećoj nestabilnosti. Mogu razumjeti da je to bilo prije 30, 40, 50, 100 godina, ali ipak ne mogu razumjeti kako i dan danas još uvijek moramo o tome govoriti. Danas kada imamo sva saznanja, kad imamo sve moguće mehanizme na raspolaganju, mi i danas opet pričamo o istoj temi koju smo svi zajedno učili prije 30 godina, barem oni koji se bave ekonomijom ili poljoprivredom.
                  

                     Dakle, ono što Vam želim reći, gospodine povjereniče, je činjenica da mi moramo za našu poljoprivredu učiniti još više, učiniti još puno, puno više. I nemojmo zaboraviti da su zemlje kao što su Sjedinjene Američke Države, kao što su Kina ili Brazil odlučile ozbiljno ulagati u poljoprivredu. S izborom gospodina Trumpa koji se želi posvetiti prvenstveno svojoj državi, barem tako kaže, može se očekivati da će politika SAD-a biti još više usmjerena k podršci industrije i poljoprivrede u Americi. Prema tome, imat ćemo i te kako o čemu raspravljati narednih godina, ako svojski ne podržimo našu poljoprivredu.
                  

                     Ali tu nije samo pitanje nas unutar Europske unije, odnosno nas na nivou Europske unije, nego želim govoriti o zemljama članicama, ali želim govoriti i o regionalnim i lokalnim vlastima, o svim mehanizmima koju su nam na raspolaganju jer nisu nam na raspolaganju samo mehanizmi kojima Vi upravljate, gospodine povjereniče, ili Europska komisija. Na raspolaganju nam je mnogo mehanizama i mnogo alata. I zato želim govoriti o problemima s kojima se suočavamo u ovom trenutku kada govorimo o potrebi zaštite naše poljoprivrede i pogotovo kada govorimo o onome što je upravo sada ponuđeno od strane gospođe izvjestiteljice, a to je novi amandman koji želi jasno govoriti o nepoštenim trgovačkim praksama. Od polja do trgovine imamo previše nepoštenja prema našim poljoprivrednicima i zato Vas pozivam da zaista učinite sve da naša poljoprivreda dobije odgovarajuću zaštitu.
                  

Luke Ming Flanagan,
on behalf of the GUE/NGL Group. – Madam President, the fundamental reason for the volatility in agricultural markets is the globalisation of our food supply, and allowing speculation on world commodity markets to dictate prices to the detriment of the primary producer. Using financial instruments in CAP for managing price risks, rather than reducing and addressing the causes of price volatility, ignores the reality. The financialisation of our food supply, where you have highly organised financial institutions with access to information exerting control over fragmented producers, the level of support they get and therefore food supply, is another step along the road of locking farmers into a treadmill of debt and below-cost production. It is the normalisation of a form of slavery for the farmers.
Farmers themselves have to realise that the best long-term solution to price volatility would be product diversification, and for them to focus on what the market required and not to buy into the spin of the vested interests and to engage in a race to the bottom for the benefits of multinationals. Trade agreements such as CETA, TTIP and Mercosur further increase problems by exposing farmers on both sides of the Atlantic to increased pressures that they simply cannot bear. When we hear of the positives, we hear about positives for the agri-food industry. This does not necessarily mean positives for the farmer. Whether these trade agreements will bring difficulties in a financial sense or in a mental health sense because of extra competition, it is not going to be worth it. On basic income we need that, not just in farming but in a lot of different sectors. Mechanisation will make sure of that.

Bronis Ropė,
Verts/ALE frakcijos vardu. – Klimato kaita, globalizacija, rinkų nestabilumas, nesąžininga verslo praktika – tai tik kelios kainų svyravimų priežastys, su kuriomis susidursime ir ateityje. Esant šioms sąlygoms, mes privalome siekti, kad mažiausi, ypač šeimos, ūkiai išliktų, nes jie užtikrina darbo vietų kūrimą nutolusiuose regionuose, palaiko kaimo gyvybingumą.
                  

                     Kaip žinia, tiesioginės išmokos yra prognozuojama ir fiksuota ūkio pajamų dalis, kuri ypač svarbi krizių metu. Tiesioginės išmokos leidžia ūkininkui planuoti šią pajamų dalį, ūkininkas tiksliai žino, kada ir kiek, kokių išmokų gaus, tačiau dabar esantys tiesioginių išmokų netolygumai iškreipia rinką. Apgailestauju, kad pranešime nebuvo atsižvelgta į esminę Biudžeto komiteto pastabą, jog, siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas bendrojoje rinkoje ir tvarų žemės ūkio išteklių naudojimą Europos Sąjungos mastu, būtina suvienodinti tiesiogines išmokas tarp valstybių narių. Gamybos kaštai visoje Europoje yra panašūs. Tai ar ne laikas parodyti, kad Europos Sąjunga yra solidari ir vienodai vertina kiekvieno savo ūkininko darbą, nesvarbu kur jis dirbtų?
                  

                     Kitas svarbus pasiūlymas – ūkininkų švietimas. Vengiant krizių, svarbu ūkininkus šviesti, kaip išvengti, sumažinti krizių poveikį, kaip tinkamai pasirinkti priemones ir neeikvoti resursų, o užtikrinti darnų ūkininkavimą.
                  

John Stuart Agnew,
on behalf of the EFDD Group. – Madam President, volatility is a fact of life in farming and we have seen this work to positive effect quite recently. The sugar beet price is going up; all the surplus beet that farmers produce in the UK this season will be paid for at the full price. Next year there is going to be a higher price. For milk, the price is going up. It does work that way around.
In October farmers sowed a wheat crop. In that month they had the opportunity to sell that crop for GBP 130 a tonne for the following November, 13 months later. They had that opportunity because of a futures market. They could also, by using a futures market, have bought an option to have sold their crop for GBP 130 per tonne; that would cost them GBP 7 per tonne. In other words, they were guaranteed a rock bottom price of GBP 123 per tonne. If the price was higher than that they could take it. But futures depend on speculation: one-third speculators, one-third producers, and one-third users of the commodity; it has to be in that ratio. But the EU, through its MiFID legislation, is trying to get rid of the speculators. It is trying to de-speculate. If you de-speculate the futures market then you do not have a futures market and so the farmers cannot benefit.
Things sort themselves out. The potato futures market collapsed 20 or 30 years ago because it was over-speculated; this can happen. Of course we have another tool and the Commissioner did mention it: the annual farm payment, whatever you like to call it. In poor years, well, this is your prop – what you lean on. In good years, it is a chance to re-invest in your business. So the combination of futures markets and the single farm payment should keep most farmers going along pretty nicely. Remember, farmers are businessmen, they are in there to take risks and make a good profit. They are not the employees of the state working on nationalised land.

Angelo Ciocca,
a nome del gruppo ENF. – Signora Presidente, onorevoli colleghi, il mestiere dell'agricoltore è un mestiere fatto di passione, fatiche, sacrifici e maestria e questi palazzi, purtroppo, non hanno ancora imparato a rispettare questo mestiere. Il rispetto dell'attività agricola non può e non deve essere uno slogan elettorale, ma deve concretizzarsi dentro gli atti di questi palazzi europei, deve concretizzarsi dentro la PAC, deve concretizzarsi nelle regole sul mercato interno.
                  

                     Nel nome, purtroppo, del libero mercato avete disintegrato la nostra agricoltura. A non governare le importazioni, anzi le invasioni di prodotto a basso costo e a bassa qualità, si calpestano gli sforzi dei nostri agricoltori, sforzi di eroi agricoltori che custodiscono l'ambiente, seminano il prodotto, lo irrigano, lo curano, lo raccolgono, lo stoccano e provano a commercializzarlo. Pensate che poi alla fine devono fare i conti – è assurdo, se pensiamo che proprio quest'anno coltivare un ettaro di riso vuol dire ricavare quattro quintali di riso, vuol dire ricavare duecento euro e averne spesi centonovanta, vuol dire avere un margine presunto, potenziale di due euro, due euro e cinquanta, tre euro al quintale.
                  

                     Riflettiamo, riflettiamo colleghi, e soprattutto agiamo prima che sia troppo tardi.
                  

Daniel Buda (PPE). – Doamnă președintă, fermierii din întreaga Uniune Europeană deplâng faptul că veniturile lor sunt în scădere, iar suprafețele exploatate cunosc o diminuare accentuată. În tot acest timp, costurile de producție au crescut considerabil, determinând creșterea prețurilor, cu un impact greu de suportat atât pentru producătorii agricoli, cât și pentru consumatori. În aceste condiții, volatilitatea prețurilor se manifestă extrem de sever în sectorul agricol, care este vulnerabil în fața fluctuațiilor de pe piețele interne și externe, a tendințelor de consum la nivel global, dar și a schimbărilor climatice. Producătorii agricoli gestionează cu greu aceste efecte, iar autoritățile publice naționale, din păcate, nu fac uz de instrumente eficiente în vederea reglării dezechilibrelor de pe piețe.
                  

                     Apreciem, astfel, că se impune consolidarea procesului de înființare și dezvoltare a organizațiilor de producători și a asociațiilor în sectoarele agricole, în vederea creării propriilor capacități de producție, de procesare, de depozitare, dar și de desfacere. Trebuie crescută, de asemenea, puterea de negociere la stabilirea contractelor pe termen mediu și lung, dar și facilitarea aprovizionării supermarketurilor din ceea ce numim lanțul scurt de aprovizionare. La nivelul Uniunii Europene, este importantă înființarea unei unități de prognoză, care să previzioneze producția pe sectoare și capacitățile de absorbție a pieței, astfel încât fermierii să își poată corela în mod eficient cererea cu oferta. Dezvoltarea fondurilor mutuale în agricultură și a instrumentelor de asigurare a producției constituie un sprijin real pentru fermieri în vederea prevenirii volatilității prețurilor, dar și a combaterii pagubelor în acest sector.
                  

Paolo De Castro (S&D). – Signora Presidente, Commissario, onorevoli colleghi, il crollo dei prezzi di molti prodotti agricoli, accompagnato dall'estrema volatilità che negli ultimi anni determina oscillazioni sempre più ampie, imprevedibili e purtroppo, spesso, al ribasso dei prezzi stessi, sta ponendo seri rischi alla sostenibilità di un settore vitale per l'economia europea quale il settore agroalimentare.
                  

                     Se infatti la volatilità dei prezzi è un fenomeno che ha sempre caratterizzato i mercati agricoli, le attuali dimensioni, e ancor di più quelle che si potranno raggiungere in prospettiva, richiedono uno sforzo comune al fine di garantire una produzione agricola in grado di rispondere alla sfida globale della sicurezza alimentare, assicurando allo stesso tempo redditi stabili e adeguati ai nostri agricoltori.
                  

                     Le misure previste dalla scorsa riforma della politica agricola comune per contrastare la variabilità dei mercati si sono infatti rivelate insufficienti, come dimostrato dalla crisi che ha colpito il settore lattiero-caseario. Tra l'altro, l'introduzione di un complesso impianto di adempimenti burocratici ha di fatto mortificato il potenziale che questi strumenti avrebbero potuto avere nel tutelare le imprese agricole europee dai rischi di mercato.
                  

                     Il fatto che l'Income Stabilization Tool, considerato uno degli strumenti più innovativi introdotti dalla scorsa riforma, sia stato applicato solo in tre paesi dell'Unione conferma la necessità di intervenire al più presto, al fine di rendere le attuali misure più semplici, più efficaci, più efficienti, oltre che maggiormente fruibili da tutti gli Stati membri.
                  

                     Voglio quindi ringraziare la relatrice Angélique Delahaye per il testo che ci apprestiamo a votare, testo che rappresenta un'ottima base di partenza, offrendo importanti spunti non solo a breve termine, con interventi che potranno essere inclusi già nell'ambito del pacchetto omnibus, ma anche a lungo termine, aprendo una riflessione più articolata sull'utilizzo di aiuti anticiclici a difesa dei redditi degli agricoltori, in un'ottica di complementarietà tra iniziative volte alla gestione da un lato dei rischi e dall'altro delle crisi di mercato.
                  

Jan Huitema (ALDE). – Ons landbouwbeleid is meer en meer marktgericht. Boeren willen hun eigen broek kunnen ophouden. Geef ze daarvoor dan ook de mogelijkheden. Hardwerkende agrarische ondernemers moeten handvaten krijgen voor een eerlijke marktwerking langs de gehele keten. Daarom is het zo ontzettend belangrijk dat de wetgever duidelijkheid geeft over de bestaande mogelijkheden voor boeren en tuinders om zich te kunnen organiseren. Zo kunnen ze gezamenlijk een vuist maken in de keten.
                  

                     Anders dan grote bedrijven hebben individuele boeren en tuinders namelijk geen leger van juristen om tussen de ingewikkelde regels door te zien waar mogelijkheden liggen. Daarnaast zouden boeren en tuinders meer mogelijkheden moeten hebben om bedrijfsrisico's zoals lage prijzen of slechte weersomstandigheden te kunnen afdekken. De volgende stap is dan wel dat lidstaten ervoor zorgen dat deze risico-instrumenten goed werken en dat boeren en tuinders er daadwerkelijk gebruik van kunnen maken.
                  

                     Daartoe heb ik ook amendementen ingediend. Simpele, duidelijke en heldere regels zorgen ervoor dat de markt een eerlijke uitkomst biedt voor iedereen. Daar moeten we met z'n allen naar blijven streven.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL). – Madam President, less than a month ago we saw the publication of the Agricultural Markets Task Force report on enhancing the position of farmers in the supply chain. That report correctly cited farmers as the main shock-absorbers in volatile markets. Now before Parliament we have a report that denies exactly that.
The control by corporate market forces over agricultural prices is the main source of volatility, yet this report would see the problem being the solution: mutual funds, private insurance schemes and increased competitiveness on third markets are all cited as tools to stabilise farming incomes and reduce farm debt. Farmers, who are price takers and not price makers, stand to be swallowed up by a system that pushes private institutions to deal with the agricultural crisis. I believe that if we support this report we will be doing a huge disservice to our farmers and to the communities that depend on them.

Maria Heubuch (Verts/ALE). – Frau Präsidentin! Mit gewissen Preisschwankungen haben wir auf den Höfen immer schon leben können, wenn wir im Schnitt der Jahre Gewinne machen. Aber jetzt haben wir es mit volatilen Märkten zu tun, die wir so nicht mehr akzeptieren dürfen. Wir müssen jetzt über die Ursachen reden. Klimawandel und damit verbundene Ernteschwankungen wurden schon angesprochen – also widerstandsfähige Anbaumethoden.
                  

                     Aber wir müssen auch über die Arbeitsweise unserer Märkte reden. Wir müssen darüber reden, wie wir Angebot und Nachfrage in Einklang bringen können. Ich bin davon überzeugt, dass unsere aggressive Exportstrategie hier sehr viel Schaden anrichtet. Unzuverlässige Drittmärkte sind Teil des Problems. Lebensmittelspekulation spielt da hinein. 2009, 2010 wurden die Lebensmittel vom Markt genommen, um sie dann nach der Preissteigerung mit dem großen Geschäft wieder am Markt zu platzieren. Und Biotreibstoffe spielen den Spekulationen noch in die Hände.
                  

                     Wenn wir dem allem nur Risikomanagement entgegensetzen, Versicherungsinstrumente, wo das wenige Geld der zweiten Säule hineinläuft, dann werden die Versicherungen am Ende gewinnen, aber mit Sicherheit nicht die Bäuerinnen und Bauern.
                  

Michel Dantin (PPE). – Madame la Présidente, merci Monsieur le Commissaire pour votre présence. Je voudrais d'abord remercier ma collègue Angélique Delahaye pour ce rapport sur ce sujet de la volatilité.
                  

                     Il y a quatre ans, lorsque nous préparions la réforme de la PAC, la pensée qui avait le vent en poupe, c'était de dire qu'il n'y aurait plus de crise, parce que tous les cours mondiaux étaient en tendance haussière.
                  

                     Nous n'étions pas très nombreux à réclamer des outils, et force est de constater que vous avez été bien heureux, Monsieur le Commissaire, de pouvoir utiliser les quelques-uns qui ont été mis à votre disposition. Ils ne vont pas assez loin, nous le savons aujourd'hui. Il nous faut donc, comme cela a été dit, nous servir de l'omnibus pour parfaire la copie et redonner aux agriculteurs des outils de gestion des marchés.
                  

                     La volatilité, c'est d'abord le fruit de l'obscurantisme. La volatilité, ça touche aussi bien l'amont que l'aval de l'agriculture et, au final, l'agriculteur, parce qu'il est isolé, en est la victime.
                  

                     Il nous faut donc résolument non seulement trouver des outils, mais aussi accompagner les agriculteurs dans une meilleure organisation, leur donner des contrats qui, sur la durée, leur garantiront un débouché, un revenu, et qui permettront aux industriels d'avoir aussi une garantie d'approvisionnement, parce qu'on parle toujours des crises quand elles sont au détriment de l'agriculteur, mais nous avons connu dans un passé récent, des crises qui étaient aux détriments de l'aval, et l'aval sera bien heureux d'avoir des contrats qui assurent les choses dans la durée.
                  

                     Il faut se poser la question, Monsieur le Commissaire, de savoir pourquoi, dans la plupart des pays européens, les organisations de producteurs ne sont pas plus fortes.
                  

Marc Tarabella (S&D). – Madame la Présidente, je vais essayer d'être original dans ce débat, d'abord pour dire que, dans la grisaille ambiante où les aides agricoles ne tiennent pas du tout compte de la réalité économique des agriculteurs, par rapport au fait que la Commission reste évidemment dans un carcan budgétaire dans lequel elle doit évoluer, que le Conseil fait du surplace, à l'image d'Antonio Maspes – dont je rappelle la mémoire, qui était un cycliste sur piste sept fois champion du monde et qui était le spécialiste du surplace; il est resté d'ailleurs une fois 32 minutes dans un championnat du monde avant de gagner la finale en faisant du surplace –, le Parlement, et le rapport de Mme Delahaye, est sans doute un éclair dans la grisaille, grâce notamment à Nicolas Caputo, qui a pu obtenir des compromis qui font en sorte que les aides contracycliques sont enfin sur le tapis.
                  

                     Il est vrai que les aides contracycliques permettent de tenir compte de la réalité économique des agriculteurs, pour les aider au mieux et au plus juste. Mais, évidemment, cela pose une difficulté – d'ailleurs, je parle sous la surveillance de Jean Arthuis, qui va s'exprimer après moi –, cela pose un problème budgétaire, car évidemment, il n'est plus question de parler en annuités au niveau du budget agricole, puisque les aides contracycliques peuvent être différentes d'une année à l'autre. Mais elles sont intéressantes, Madame la Présidente, ces aides contracycliques, et j'aimerais que Monsieur le Commissaire puisse nous dire son avis par rapport à l'idée d'avoir des aides contracycliques à l'avenir.
                  

Jean Arthuis (ALDE). – Madame la Présidente, à mon tour je veux saluer les propositions de Mme Delahaye, notamment l'institution de systèmes assurantiels.
                  

                     L'angoisse et le désespoir affectent le monde paysan et plus particulièrement les éleveurs. Les mutations de la PAC ont fait disparaître les instruments de régulation sur la promesse d'exportations dynamiques et lucratives.
                  

                     Dans ce contexte nouveau, les volumes produits ont progressé, alors que le déclin d'une partie des débouchés extérieurs a précipité la chute des prix. Dès lors, nombre de producteurs de lait et de viande vendent à perte. Nous mesurons l'urgence de nous donner des instruments de protection intelligents pour prévenir et régler les situations de crise.
                  

                     L'angélisme de l'Union ne peut ériger l'autodésarmement commercial en dogme et faire de l'agriculture la variable d'ajustement des accords de libre-échange.
                  

                     Il en va de même du droit de la concurrence et de la prohibition des ententes. Sachons nous montrer pragmatiques et osons instituer des mécanismes européens d'équilibrage de l'offre et de la demande, sans nostalgie excessive pour les quotas.
                  

                     Il me paraît judicieux de confier aux associations regroupant les producteurs, les AOP, la charge de réguler selon le niveau des prix les volumes livrés sur la base d'engagements définis au plan européen.
                  

                     Monsieur le Commissaire, il est temps que l'Europe sorte de son obsession du toujours moins cher et réconcilie enfin les producteurs et les consommateurs.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL). – Senhora Presidente, este relatório tenta buscar instrumentos na PAC para reduzir a volatilidade dos preços nos mercados agrícolas, mas esquece que a volatilidade dos preços é uma consequência da própria PAC, que, quando prioriza a exportação, liberaliza os mercados agrícolas, desregulamenta as produções e destrói qualquer possibilidade de permitir uma renda decente para os agricultores e as agricultoras através dos preços dos seus produtos.
                  

                     As propostas que neste relatório se fazem não vão além de instrumentos para a gestão da crise e dos riscos e, ademais, pretendem financiar alguns destes instrumentos, transferindo parte do dinheiro que hoje recebem os agricultores e as agricultoras para outros setores como, por exemplo, as seguradoras. Isto parece-nos totalmente inaceitável.
                  

                     Mas, na verdade, se querem reduzir a volatilidade, Senhor Hogan, a Comissão, o Conselho e o Parlamento devem implementar uma política agrícola comum pública que priorize o mercado interno, que se dote dos instrumentos necessários para regular a produção dos mercados, que equilibre a oferta e a procura e que dote o setor agrário de um quadro da negociação coletiva sério, que permita acordos de preços mínimos que cubram custos de produção e que remunerem o trabalho em todos os setores, e que, além disso, devolva às organizações agrárias – de que se dotaram os agricultores e as agricultoras – o seu papel negociador.
                  

Franc Bogovič (PPE). – Najprej čestitke kolegici Delahaye za odlično pripravljeno poročilo, za sodelovanje tudi s Komisijo na tem akutnem problemu.
                  

                     Nepoštene prakse v prehranski verigi so zagotovo eden od ključnih problemov, s katerim se danes soočamo, in na koncu prinašajo dobičke špekulantom in težke čase poštenim, delovnim kmetom.
                  

                     Zato predlagam, da tudi v Evropi napišemo na izdelke ali je fair trade. Ni dovolj, da o poštenih trgovinah govorimo samo o kavi, ki prihaja iz drugih kontinentov, vprašajmo se tudi, če so evropski izdelki, ko je, ne vem, mleko kupljeno po 19 centov, 20 centov ali pa kateri koli drugi izdelek, po principu poštene trgovine.
                  

                     Drugo pomembno sporočilo iz tega poročila je, da se morajo tudi kmetje povezati in nastopiti učinkoviteje in na ta način tudi postaviti boljšo pozicijo na tem določenem trgu Najbrž bo potrebno tudi v bodoči skupni kmetijski politiki nameniti več sredstev za te ukrepe, kot jih imamo danes.
                  

                     Veliko polagam tudi na to, da bi, kar je že dejal komisar, da moramo podpreti mlade kmete. Ti mladi kmetje bodo pripeljali v kmetijstvo pa tudi v trženje teh kmetijskih izdelkov nove prijeme, ustvarili bodo tudi nove priložnosti za delovna mesta na podeželju, uporabljali sodobne tehnologije, digitalne platforme, vzpostavili tudi smart villages – pametne vasi – na katerih se bodo pojavljala nova delovna mesta.
                  

                     Skleniti moramo partnerstvo med kmetom in potrošnikom in takrat bo šlo tudi vsem nam boje.
                  

Michela Giuffrida (S&D). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, la crisi di questi ultimi anni ha messo in evidenza tutti i limiti della politica agricola comune e, in particolare, la sua incapacità di affrontare con sistemi efficaci la volatilità dei prezzi, permettendo agli agricoltori di fronteggiare l'oscillazione dei prezzi. Il risultato è stato che molte aziende, troppe aziende sono state costrette a chiudere.
                  

                     In questo momento quindi noi sappiamo quali siano le priorità da modificare, non sono più sufficienti misure dal carattere emergenziale, una tantum, è necessario creare un sistema stabile a tutela dei nostri agricoltori, è necessario favorire l'aggregazione per avere maggiore potere contrattuale nei confronti della grande distribuzione. Favorire le organizzazioni di produttori non è sufficiente, bisogna incidere sulla crescita dimensionale delle OP.
                  

                     Per far fronte alla volatilità dei prezzi e avere maggiore stabilità del reddito, gli agricoltori devono avere accesso a strumenti finanziari agevolati, in questo la BEI dovrebbe giocare un ruolo fondamentale. Il sistema di credito all'agricoltura deve essere agevolato, gli agricoltori devono poter contare su un sistema bancario che conceda prestiti, dia valore ai terreni, in modo da poter avviare investimenti, riforme strutturali e innovazione tecnologica che permettano agli agricoltori di fronteggiare finalmente la crisi.
                  

Jasenko Selimovic (ALDE). – Madam President, increased price volatility since 2007 has changed the rules of the game. Farmers are often confronted with a volatility which becomes problematic, where price movements are large and unpredictable. In addition, the current fragmentation of the agricultural sector brings some actors to the chain that abuse their market power and create unfair trading practices.
Unfortunately, during these periods of falling prices, farmers represent the main shock absorber for the entire industry and see their margins shrink rapidly. In this context, I firmly believe in a fairer functioning of the food supply chain. We must pay attention to the process by which food is produced, processed, transported and sold to the consumers. It is crucial to reinforce the weak bargaining position of farmers and change the role of the producer organisation and cooperatives.
Let me conclude by expressing that we must invest even further in the potential of the instrument to deal with price volatility. Farmers do deserve to get a fair price for their products.

Miguel Viegas (GUE/NGL). – Senhora Presidente, como é dito, e bem, a volatilidade consiste num processo complexo, com muitas causas.
                  

                     Contudo, não devemos misturar essas as causas, porque senão estamos a aplicar os instrumentos errados para combater esta volatilidade.
                  

                     A febre pode ser originada por um vírus ou por uma bactéria. O tratamento para ser eficiente implica sempre um diagnóstico correto. No caso concreto, temo que se estejam a misturar de forma deliberada a aleatoriedade do clima com a especulação financeira e a manipulação de preços por parte das grandes multinacionais e da grande distribuição.
                  

                     Procurar imputar às alterações climáticas a causa maior da crescente volatilidade dos preços é procurar impor ou acentuar uma reforma da PAC cada vez mais orientada para os mercados e agravar ainda mais as causas desta instabilidade.
                  

                     O que está aqui em causa não é, naturalmente, a estabilidade dos agricultores. O que está aqui em causa é o abandono definitivo de uma lógica de apoio direto ao rendimento – este, sim, estável – por uma lógica de seguros ao rendimento, copiando o modelo norte-americano.
                  

                     A volatilidade dos preços combate-se com instrumentos públicos de regulação e não com instrumentos financeiros.
                  

Norbert Lins (PPE). – Herr Kommissar, Frau Präsidentin, liebe Kolleginnen und Kollegen! Ich kann mich vielen meiner Vorredner nur anschließen.
                  

                     Ich teile aber ausdrücklich nicht die Ansicht der Kollegin von den Grünen, dass die Europäische Union eine aggressive Exportstrategie fahren würde, sondern die Europäische Union fährt eine maßvolle Exportstrategie, und das kann dazu beitragen, dass wir eben nicht nur von einem Markt abhängig sind, nicht nur von unserem Heimatmarkt, sondern dass wir auch eine bessere Wertschöpfung auf anderen Märkten generieren können.
                  

                     Nein, wir müssen die Stellung der Landwirte in der Lebensmittelkette stärken. Bisher stellen sie eindeutig das schwächste Glied in der Kette dar. Preisschwankungen in Märkten sind nichts Ungewöhnliches. Der Agrarsektor ist hierbei aus verschiedenen ökonomischen, natürlichen und politischen Gründen besonders extremen Schwankungen ausgeliefert. Momentan ist es so, dass der Großteil der Marktpartner und Lebensmitteleinzelhändler die Verantwortung für die heimische Landwirtschaft nicht erkennt und übernimmt.
                  

                     Unfaire Handelspraktiken dürfen aber nicht einfach hingenommen werden. Hier besteht Handlungsbedarf in Form eines legislativen Texts, um die Verhandlungsmacht der Landwirte zu stärken. Es geht darum, für die, die täglich sichere und qualitativ hochwertige Lebensmittel erzeugen – nämlich die Landwirte – eine sichere Lebens- und Arbeitsgrundlage zu schaffen.
                  

Tibor Szanyi (S&D). – Elnök Asszony, gratulálok jómagam is a jelentés elkészítéséhez, és külön köszönettel tartozom Nicola Caputo úrnak, aki tényleg hallatlan nagy munkával fogta össze azokat a szocialista javaslatokat, amelyek nagyrészt ugye meg is jelennek ebben az anyagban. És hát nem csak a mi politikai csoportunk, hanem számos bizottság is nagyon fontos, értékes hozzájárulásokat tehetett.
                  

                     Napnál világosabb: a mezőgazdasági termelők szinte megőrülnek a szélsőséges áringadozásoktól, tán jobban félnek ettől, mint az időjárás megannyi kihívásaitól. És úgy gondolom, hogy ha ez a Parlament ezzel a jelentéssel hozzá tud járulni ahhoz, hogy ők stabilabb árkörnyezetben élhessék meg az életüket, azzal már nagyot tettünk az élelmiszerbiztonság és az élelmezésbiztonság felé, ami egyébként a közös mezőgazdasági politikának nem elfelejtett célja.
                  

                     Úgy érzem, hogy az itt felsorakozott, vagy felsorakoztatott eszközök nélkül rendkívül törékeny maradna a KAP, és én javaslom egyúttal, hogy ezeket az intézkedéseket nevezzük mezőgazdasági stabilizátoroknak.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D). – Senhora Presidente, Senhor Comissário, o relatório é estratégico, na medida em que aponta para um leque de possíveis caminhos para enfrentar a volatilidade dos preços agrícolas, num momento em que é evidente a insuficiência dos meios de que dispomos para lhe fazer face. A crise no setor leiteiro a que assistimos nos últimos dois anos e meio, referida aqui pelo Sr. Comissário, é prova disso.
                  

                     Se não reforçarmos os meios, colocaremos em sério risco a sustentabilidade da atividade agrícola na Europa, sobretudo em zonas onde ela mais contribui para a fixação da população, como é o caso dos Açores. Aqui, as consequências das crises agrícolas podem ter um impacto amplificado pelo carácter de ultraperiferia, incluindo custos de produção agravados, e pelo peso da agricultura na economia local.
                  

                     Solicitamos, por isso, que se tenham em conta indicadores específicos relativos às regiões ultraperiféricas para acionar medidas em caso de crise no setor agrícola, de maneira a garantir um nível sustentável de rendimento aos agricultores destas regiões.
                  

Interventions à la demande


Marijana Petir (PPE). – Gospođo predsjednice, gospodine povjereniče, nestabilnost cijena na tržištima poljoprivrednih proizvoda jedan je od uzroka nesigurnosti poljoprivrednika te utječe na njihovu sposobnost proizvodnje i otvaranje radnih mjesta. Pritisnuti visokim troškovima proizvodnje zbog nestabilnosti cijena repromaterijala i energije, ovisno o kretanjima na globalnom tržištu, nezaštićeni su od većine rizika proizvodnje, a dosadašnje mjere i sredstva iz proračuna za poljoprivredu ne čine se dovoljnima da te rizike uspješno ublaže. Prihodi koji im trebaju jamčiti pristojan život nestaju. To obeshrabruje njihova ulaganja u modernizaciju, inovacije, sprječava ulazak mladih poljoprivrednika u posao i generacijsku obnovu ruralnih prostora.
                  

                     Obiteljska poljoprivredna gospodarstva najranjivija su karika u lancu opskrbe hranom. Upravo zato treba zakonodavstvom na europskoj razini suzbiti nepoštenu trgovačku praksu te postaviti zakonske okvire za provođenje mjera poput kolektivnog ugovaranja dužih rokova ugovora, stabilnih cijena poljoprivrednih proizvoda, razumnih rokova isplate i drugih uvjeta povezanih s proizvodnjom, a usmjerenih na uravnoteženo raspoređivanje rizika proizvodnje duž cijeloga lanca opskrbe hranom.
                  

(Fin des interventions à la demande)


Phil Hogan,
Member of the Commission. – Madam President, I thank all the people that responded to this very important debate. As you know, the common agricultural policy that was agreed in 2013 by the co-legislators reiterated in support of the market orientation of that policy. This is what the Council and the European Parliament decided, and, in any policy which is dependent on the market, price volatility is an inevitable feature. The last two years have tested the adequacy or otherwise of the measures, and we need – as several speakers have said here this evening – to work together to ensure that farmers are provided with the appropriate tools to deal with price volatility, and we need to learn and look at the market experience of the past two years in relation to what tools we require.
In my opening remarks, I said that we must work at removing obstacles to the use of these market tools in the present CAP. If, as Mr Dorfmann or Mr De Castro suggest, it is because of red tape, then we must make the policy simpler. Simplification is something that I very much support, and I will do everything possible to reduce red tape in the agricultural sector, as I am already doing.
Of course it may also be – as Ms Girling said – that we have used all the tools that are available. If that is the case, we need collectively to be more imaginative and see if there are other proposals that we can make in this regard. Next year's communication provides an opportunity for this House and for the Council, and I am committed to working constructively with all stakeholders to help our farmers in this regard.
A number of speakers have referred to the need to ensure sustainable production, and I want to agree with Mr Ropė when he identifies small farmers as being central to the future of sustainable agricultural production and sustainable rural communities in Europe. We need to ensure that farmers, who are our boots on the ground in the context of implementing environment and climate action, continue to be the custodians of our policy in our rural areas, and also the custodians of our rural environment.
Mr De Castro also referred to the need to remove obstacles to such tools as the Income Stabilisation Mechanism, and you and all Members of the House will get an opportunity to assist me in a proposal in this regard in the Omnibus Regulation which is coming before the House in 2017. So I urge you to adopt this regulation, as Mr Dantin noted, to help farmers to get easier access to the income stabilisation tool and to get easier access to credit through the reforms that I am making and the changes in the financial instruments.
Despite any differences which may exist in this House and between our respective institutions, there is clear agreement across the board on the need to strengthen the position of farmers in the food chain and to tackle the issue of unfair trading practices. I agree with what Mr Tarabella said in this regard. I would also remind the House that the Council adopted Council conclusions yesterday, which, along with the overwhelming vote of this Parliament, are making a very important statement and contribution towards the need for the Commission to come forward with proposals in the work programme of 2017 to try to deal with this issue of the position of the farmer in the food chain.
I should also say that, despite the support that farmers get from the European Union and our national governments to co-finance programmes, most farmers would like to get their income from the market. That means having access to the market, and getting a fair return from the market. So we need fair trade, not always free trade, and farmers are benefitting from well negotiated free trade agreements and access to third-country markets. We are making good progress in this regard, and I am confident that this trend will continue. We cannot continue to have farmers' production in storage at the expense of the European Union taxpayer all the time. We have to find outlets for that, internally and externally.
In terms of achieving a fair return, I welcome the report of the Agricultural Markets Task Force. The Commission is currently considering those recommendations very carefully, and this will inform the proposal I will make in 2017. I would like to remind Mr Serrão Santos, that farmers in the Azores under the POSEI scheme are getting at up to EUR 250 extra per cow in the dairy sector if they wish to utilise that, in addition to voluntary coupled support from the Portuguese Government. These are instruments that are already available and which are being utilised by your regional government and your national government in Portugal in order to assist your dairy farmers.
Finally, I would like once again to express my appreciation to Ms Delahaye and the shadow rapporteurs for the work done in producing this report. This will serve as very important information and recommendations to me in the context of the work programme for 2017 and the legislative proposals and measures that we will bring forward in the context of the position of the farmer in the food chain.

Angélique Delahaye,
rapporteure. – Madame la Présidente, Monsieur le Commissaire, chers collègues, pour ceux qui sont encore dans l'hémicycle, je voudrais dire à M. Flanagan que je partage son point de vue sur les conséquences de la mondialisation, tout autant que je partage le point de vue de M. Agnew sur le rôle et la place des agriculteurs en tant qu'entrepreneurs et non pas en tant que salariés d'une administration centrale.
                  

                     Beaucoup de choses ont été dites dans cet hémicycle, mais nous sommes au stade des constats, et ce rapport que nous avons coconstruit avec les rapporteurs et l'ensemble des groupes, pour ceux qui ont souhaité y participer, va plus loin. J'espère que c'est ce que nous en retiendrons. En tous les cas, Monsieur Hogan, j'ai l'intention de regarder de très près les propositions que vous nous ferez et je vous remercie de prendre en compte les propositions qui seront votées par ce Parlement, à l'instar de ce rapport.
                  

La Présidente. – Le débat est clos.
                  

                     Le vote aura lieu demain.
                  


Déclarations écrites (article 162)



Krzysztof Hetman (PPE),
na piśmie. – Sytuacja ekonomiczna europejskich gospodarstw rolnych jest niestety dość daleka od stabilizacji. Wynika to w dużej mierze ze specyfiki tego sektora, który jak żaden inny zależny jest od czynników naturalnych, a te są trudne do przewidzenia. Do tego dochodzą kwestie zmian w obrocie międzynarodowym i popytu na lokalnym rynku. To wszystko wpływa na dużą zmienność cen, która ma negatywne konsekwencje zarówno dla producentów żywności, jak i konsumentów.
                  

                     Dlatego też potrzebujemy skutecznych środków, które doprowadzą do maksymalnego zmniejszenia wahań cenowych. Podzielam opinię sprawozdawczyni, że wsparcie w zakresie zarządzania ryzykiem, oferowane obecnie przez WPR w ramach drugiego filara, jest niewystarczające. Instrumenty zarządzania ryzykiem muszą zostać zrewidowane i – tam gdzie to zasadne – rozbudowane. Należy także dążyć do jak największej przejrzystości rynku. Nadrzędnym celem tych działań powinno być zagwarantowanie godnego poziomu dochodów dla rolników i stworzenie stabilnego rynku dóbr dla konsumentów.
                  

Elisabeth Köstinger (PPE),
schriftlich. – Die anhaltend schwierige Situation auf den Agrarmärkten sorgt mittlerweile für massive Verwerfungen. Ich begrüße diese richtungsweisende Parlamentsresolution, die die Absicherung bäuerlicher Betriebseinkommen zur höchsten Priorität macht. Landwirte müssen endlich wieder kalkulieren können und über den Produktpreis ein Einkommen erzielen. Aktuell sehen wir vor allem eine reine Gewinnmaximierung der Handelskonzerne und ihrer Lobby. Ein Beispiel ist der kontinuierlich steigende Milchpreis in Europa, der nicht oder nur Monate zeitverzögert an die bäuerlichen Erzeuger weitergegeben wird. Der Totalausverkauf und Unterbietungswettbewerb auf Kosten der Landwirte müssen endlich ein Ende haben. Durch konkrete Maßnahmen zur Stärkung landwirtschaftlicher Organisationen, die Einführung von Beobachtungsstellen für europäische Agrarpreise und die Schaffung eines neuen gesetzlichen Rahmens, der die Schutzmechanismen der gemeinsamen Agrarpolitik über das Wettbewerbsrecht stellt, kann die Stellung der Landwirte in der Lebensmittelkette wieder gestärkt werden. Ich fordere daher die Europäische Kommission auf, rasch und unbürokratisch die Vorschläge zu liefern, um das Preisdumping endlich zu beenden. Diese Parlamentsresolution ist ein starkes Zeichen zur Unterstützung der bäuerlichen Familienbetriebe. Wir stehen mit aller Kraft hinter den Landwirten. Qualitäts-Lebensmittel haben ihren Preis. Preisdumping hingegen ist allein Türöffner für Massenproduktion und Einheitslebensmittel!
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Η ΕΕ αποτελεί τον μεγαλύτερο εισαγωγέα και εξαγωγέα γεωργικών προϊόντων διατροφής στον κόσμο. Οι δυνατότητες όμως χρήσης των προγραμμάτων αγροτικής ανάπτυξης της ΚΓΠ για ενίσχυση των συστημάτων ασφάλισης, αμοιβαίων κεφαλαίων και σταθεροποίησης των εισοδημάτων των αγροτών δεν έχουν επιφέρει τα επιθυμητά αποτελέσματα. Επιπλέον, η απελευθέρωση των αγορών με την κατάργηση των δασμών από τρίτες χώρες, δημιουργεί προβλήματα τόσο στην αγροτική παραγωγή όσο και στους ευρωπαίους αγρότες. Ταυτόχρονα, η άρνηση της ΕΕ να άρει τις κυρώσεις κατά της Ρωσίας, έχει πλήξει τους αγρότες της ευρωπαϊκού Νότου και όχι μόνο. Ειδικότερα για την Ελλάδα, τα προβλήματα στον αγροτικό κόσμο είναι διογκωμένα εξαιτίας της φορομπηχτικής πολιτικής που επιβάλλει η τρόικα. Η αύξηση στον φόρο του αγροτικού πετρελαίου, η εκμηδένιση των επιδοτήσεων αλλά και οι κατασχέσεις των λιγοστών επιδοτήσεων από την κυβέρνηση, έχουν οδηγήσει σε αδιέξοδο τους αγρότες της χώρας μου. Η πολιτική λιτότητας που εφαρμόζεται υπονομεύει τις επενδύσεις, τον εκσυγχρονισμό και αποθαρρύνει τους νέους να ασχοληθούν με τον γεωργικό τομέα. Τέλος, πρέπει να υπάρξει ενίσχυση των μέσων στήριξης των γεωργικών εισοδημάτων στις περιοχές οι οποίες πλήττονται από σοβαρές φυσικές καταστροφές.
                  

Daciana Octavia Sârbu (S&D),
în scris. – Este tot mai clar faptul că instrumentele din cadrul pilonului al doilea din PAC nu sunt suficiente pentru combaterea volatilității prețurilor produselor agricole. Referitor la instrumentele PAC actuale, cele mai recente date disponibile arată că au fost utilizate de către douăsprezece state membre pentru a contracara volatilitatea prețurilor. În total, au fost alocate 2,7 miliarde EUR din cheltuielile publice (dintre care 1,7 miliarde EUR provin din fondurile de dezvoltare rurală). Din păcate, deși au crescut în comparație cu fondurile alocate sistemului anterior al PAC, aceste cheltuieli reprezintă în continuare doar 0,4 % din cheltuielile PAC și mai puțin de 2% din cheltuielile din cadrul celui de-al doilea pilon. Comisia Europeană ar trebui ca, la viitoarea reformă a PAC, să acorde o atenție deosebită instrumentelor de piață și să asigure venituri constante și decente pentru agricultori.
                  

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. –Ūkio rinką visada charakterizavo nestabilumas ir kainų kitimai. Pastarųjų metų bėgyje dėl greitai vykstančių didelių pokyčių paklausos, pateikimo ir kainų srityse tai tapo struktūrine žemės ūkio ypatybe Europos, bet tai pat ir pasauliniame lygmenyje. Tam yra daug priežasčių. Klimato pokyčiai ir kenkėjai žemės ūkyje daro neigiamą įtaką žemės ūkio produkcijos kiekiui, o tai tiesiogiai veikia kainas. Todėl turi padidėti Europos Sąjungos atsakomybė prisidedant prie maisto saugos suteikimo Europoje. Europos ūkininkai, ypač iš naujai įstojusių valstybių, taip pat ir iš Lietuvos, yra vis labiau veikiami rizikų, nepriklausomų nuo jų. Todėl ES turėtų padidinti savo pagalbą ūkininkams šiose valstybėse. ES turėtų garantuoti stabilumą žemės ūkio sektoriuje, nes kainų svyravimas sukelia aukšto lygio neapibrėžtumą gamintojų ir vartotojų tarpe. Mažose kainose gamintojai įžvelgia riziką savo pelnui ir investiciniams gebėjimams, o didelės maisto produktų kainos sukelia sunkumų įsigyjant pagrindinius maisto produktus, kas veda prie krizinės situacijos. Reikia suteikti valstybėms narėms papildomus įrankius ir garantuoti pagalbą kalbant apie pasėlių, gyvūnų ir augalų draudimus, investicinius fondus ir naują pajamų stabilizavimo priemonę. Tokiu būdu bus galima likviduoti nusistovėjusį nestabilumą žemės ūkio sektoriuje.
                  
18.   Agenda for next sitting: see Minutes
19.   Closure of the sitting

(La séance est levée à 22 h 30)



ELI: 
ISSN 1977-091X (electronic edition)