Verbatim report of proceedings of 15 September 2016
Date: 2016-09-15
Institutions: European Parliament
Subjects: European Parliament, parliamentary debate








C_202401959EN.000101.fmx.xml












Official Journal of the European Union


EN
Series C














8.3.2024







            15 September 2016
            VERBATIM REPORT OF PROCEEDINGS OF 15 SEPTEMBER 2016
            
         
(C/2024/1959)

Contents







1.

Opening of the sitting
4










2.

Documents received: see Minutes
4










3.

Key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg (motions for resolutions tabled): see Minutes
4










4.

Petitions: see Minutes
4










5.

Minimum income schemes in the EU (debate)
4










6.

Application of the Employment Equality Directive (debate)
18










7.

Activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 (debate)
26










8.

Debates on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law (debate)
36










8.1.

Philippines
36










8.2.

Somalia
42










8.3.

Zimbabwe
46










9.

Composition of Parliament : see Minutes
50










10.

Amendment of the agenda
50










11.

Voting time
50










11.1.

Appointment of a Member of the European Commission Sir Julian King (vote)
50










11.2.

Philippines (RC-B8-0990/2016, B8-0990/2016, B8-0992/2016, B8-0994/2016, B8-0999/2016, B8-1002/2016, B8-1004/2016, B8-1008/2016) (vote)
51










11.3.

Somalia (RC-B8-0989/2016, B8-0989/2016, B8-0991/2016, B8-0993/2016, B8-0998/2016, B8-1001/2016, B8-1003/2016, B8-1007/2016) (vote)
51










11.4.

Zimbabwe (RC-B8-0995/2016, B8-0995/2016, B8-0996/2016, B8-0997/2016, B8-1000/2016, B8-1005/2016, B8-1006/2016, B8-1009/2016, B8-1010/2016) (vote)
51










11.5.

Travel document for the return of illegally staying third-country nationals (A8-0201/2016 - Jussi Halla-aho) (vote)
52










11.6.

Prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading (A8-0238/2016 - Petr Ježek) (vote)
52










11.7.

Asylum: provisional measures in favour of Italy and Greece (A8-0236/2016 - Ska Keller) (vote)
52










11.8.

Guidelines for the employment policies of the Member States (A8-0247/2016 - Laura Agea) (vote)
52










11.9.

Key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg (B8-0987/2016) (vote)
52










11.10.

Application of the Postal Services Directive (A8-0254/2016 - Markus Ferber) (vote)
52










11.11.

Access to finance for SMEs and increasing the diversity of SME funding in a Capital Markets Union (A8-0222/2016 - Othmar Karas) (vote)
52










11.12.

How best to harness the job creation potential of SMEs? (A8-0248/2016 - Zdzisław Krasnodębski) (vote)
52










11.13.

Application of the Employment Equality Directive (A8-0225/2016 - Renate Weber) (vote)
53










11.14.

Activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 (A8-0227/2016 - Marian Harkin) (vote)
53










12.

Explanations of vote
53










12.1.

Appointment of a Member of the European Commission Sir Julian King
53










12.2.

Travel document for the return of illegally staying third-country nationals (A8-0201/2016 - Jussi Halla-aho)
58










12.3.

Prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading (A8-0238/2016 - Petr Ježek)
89










12.4.

Asylum: provisional measures in favour of Italy and Greece (A8-0236/2016 - Ska Keller)
110










12.5.

Guidelines for the employment policies of the Member States (A8-0247/2016 - Laura Agea)
142










12.6.

Key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg (B8-0987/2016)
168










12.7.

Application of the Postal Services Directive (A8-0254/2016 - Markus Ferber)
189










12.8.

Access to finance for SMEs and increasing the diversity of SME funding in a Capital Markets Union (A8-0222/2016 - Othmar Karas)
219










12.9.

How best to harness the job creation potential of SMEs? (A8-0248/2016 - Zdzisław Krasnodębski)
251










12.10.

Application of the Employment Equality Directive (A8-0225/2016 - Renate Weber)
283










12.11.

Activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 (A8-0227/2016 - Marian Harkin)
316










13.

Corrections to votes and voting intentions : see Minutes
346










14.

Approval of the minutes of the previous sitting : see Minutes
346










15.

Interpretation of the Rules of Procedure : see Minutes
346










16.

Council positions at first reading
346










17.

Match-fixing
347










18.

Decisions concerning certain documents: see Minutes
357










19.

Forwarding of texts adopted during the sitting : see Minutes
357










20.

Dates of forthcoming sittings : see Minutes
357










21.

Adjournment of the session
357




Verbatim report of proceedings of 15 September 2016
                  


ΠΡΟΕΔΡΙΑ: ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ ΠΑΠΑΔΗΜΟΥΛΗΣ


Αντιπρόεδρος

1.   Opening of the sitting

(Η συνεδρίαση αρχίζει στις 8.00)

2.   Documents received: see Minutes
3.   Key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg (motions for resolutions tabled): see Minutes
4.   Petitions: see Minutes
5.   Minimum income schemes in the EU (debate)

Πρόεδρος. – Το πρώτο σημείο στην ημερήσια διάταξη είναι η συζήτηση επί της ερώτησης με αίτημα προφορικής απάντησης προς την Επιτροπή σχετικά με καθεστώτα ελάχιστου εισοδήματος στην Ευρωπαϊκή Ένωση του Thomas Händel, εξ ονόματος της Επιτροπής Απασχόλησης και Κοινωνικών Υποθέσεων (O-000087/2016 - B8-0710/2016) (2016/2676(RSP).
               

Thomas Händel,
Verfasser. – Herr Präsident, Frau Kommissarin, liebe Kolleginnen und Kollegen! Ein Ziel der Strategie Europa 2020 ist, die Zahl der armutsgefährdeten und von sozialer Ausgrenzung bedrohten Personen um 20 Millionen zu senken. Davon sind wir meilenweit entfernt. Derzeit sind mehr als 120 Millionen Europäer armutsgefährdet und von sozialer Ausgrenzung bedroht, unter anderem aufgrund von Langzeitarbeitslosigkeit, geringen Löhnen und Aushöhlung der sozialen Sicherungssysteme. Ich füge hinzu: Auch die Methoden des Sozialdumpings, wie wir gestern beschlossen haben, führen zu diesen Ergebnissen. Dies trifft insbesondere die Menschen in den am stärksten von der Krise betroffenen Ländern, aber eben nicht nur. Auch Metropolen in Mitteleuropa wie zum Beispiel London verzeichnen bis zu 27 % armutsgefährdete und arme Einwohner.
               

                  In seiner Antrittsrede wies Jean-Claude Juncker 2014 darauf hin, dass künftig für ein angemessenes Einkommen für alle Europäer gesorgt werden müsse. Daran muss erinnert werden. In einem Interview im Mai 2014 sagte Juncker – und das ist in diesem Haus besonders zu betonen: ‘Ich glaube fest an die Zukunft des europäischen Sozialmodells, dessen Herkunft und Zukunft die soziale Marktwirtschaft bleibt.’ Und er sagte weiter: ‘Kern dieses Modells ist der Vorrang der Menschen über die Wirtschaft, aber auch der Vorrang der Arbeit über das Kapital.’ Er formulierte weiter: ‘Daraus ergibt sich quasi zwangsläufig meine Idee von sozialen Mindestsockeln in Europa. Konkret meine ich damit auch einen gesetzlichen Mindestlohn, dessen Höhe allerdings im jeweiligen Land und nicht in Brüssel bestimmt wird. Ich meine damit auch’, so Jean-Claude Juncker, ‘ein Grundeinkommen, sodass niemand in Europa auf die Straße gehen muss oder gar hungern muss. Denn gerade in Sachen Sozialmodell haben wir eine Modellfunktion auch für die Welt.’
               

                  Klar ist: Es ist die Beschäftigung – und ich füge hinzu: gute Arbeit –, die wesentlich zur Überwindung der Armut beiträgt. Aber Regelungen zum Mindestlohn können als zentrale Instrumente dienen, wenn es um die Wahrung der sozialen Sicherung und mehr Chancengleichheit geht.
               

                  In seinen Entschließungen vom 20. Oktober 2010 und ganz aktuell vom gestrigen Tag hat das Europäische Parlament zu Sozialdumping betont, dass ein angemessenes Mindesteinkommen bei mindestens 60 % des Durchschnittslohns des jeweiligen Mitgliedstaats liegen soll. Damit könnten die grundlegenden Lebenshaltungskosten gedeckt und gleichzeitig die Gesamtnachfrage, die wirtschaftliche Erholung und die soziale Konvergenz auf hohem Niveau gestützt werden. Doch die Strategie der Kommission, wie das erreicht werden soll, ist nach wie vor völlig unklar. Auch die gestrige Rede hat das nicht besonders erhellt. Die Kommission könnte diesen Ansatz unterstützen, damit die Mitgliedstaaten im Einklang mit ihren einzelstaatlichen Praktiken ein angemessenes und leicht zugängliches Mindesteinkommen umsetzen.
               

                  In Bezug auf Artikel 9 sowie Artikel 153 Absatz 1 Buchstaben h und j des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union und Artikel 34 der Charta der Grundrechte der Europäischen Union stellte der Ausschuss für Beschäftigung und soziale Angelegenheiten deshalb folgende Fragen: Erstens: Wie definiert die Kommission den Begriff ‘angemessenes Einkommen’ und wodurch ist er gekennzeichnet? Zweitens: Wann wird die Kommission die Regelungen zum Mindesteinkommen in der EU prüfen sowie einen Leistungsvergleich und den Austausch bewährter Verfahren fördern, wie es in der Entschließung des Parlaments vom 14. April 2016 gefordert worden ist? Durch welche Programme könnten die Mitgliedstaaten bei der Verwaltung unterstützt werden? Drittens: Welche Maßnahmen wird die Kommission in Bezug auf ein Mindesteinkommen ergreifen, um ihre Empfehlungen weiterzuverfolgen? Viertens: Wie wird die Kommission dafür sorgen, dass die für das garantierte Mindesteinkommen zur Verfügung gestellten Finanzmittel in den Ländern, für die finanzpolitische Anpassungsprogramme gelten, nicht eingesetzt werden, um andere Sozialleistungen zu ersetzen? Und fünftens: Wie wird die Kommission die Mitgliedstaaten unterstützen, wenn es darum geht zu verhindern, dass Menschen langfristig von Mindesteinkommen abhängig sind? Auf diese Fragen, Frau Kommissarin, erbitten wir heute von Ihnen eine Antwort.
               

Marianne Thyssen,
Member of the Commission. – Mr President, I would like to thank the Chair of the Employment Committee and the Members of the Employment Committee for this oral question and I will answer in order of the list of the questions that you raised.
Firstly, let me tell you that there is growing evidence that high and rising inequality hampers both economic and social progress and fuels public mistrust. Well-designed income support schemes can contribute to fight poverty and increase labour market participation, and adequate income support should be high enough for a decent living and, at the same time, should not create disincentives to work or create dependency.
Adequacy of income support is only one aspect of the overall policy design. Coverage, take-up, link to activation and access to services are equally crucial. The draft outline of the European pillar of social rights sets out principles to guarantee that adequate minimum income benefits shall be assured for those who lack sufficient resources for a decent standard of living. For those of working age, these benefits shall include requirements for participation and active support to encourage labour market reintegration.
This builds on the 2008 Commission's recommendation on active inclusion. This recommendation sets out common principles and practical guidelines for a comprehensive strategy based on three integrated pillars: adequate income support, inclusive labour markets and access to quality services. The 2013 Social investment package proposed to develop reference budgets as a way of assessing the adequacy of income support. They define poverty thresholds on the basis of a basket of goods and services that are considered necessary to reach an acceptable standard of living within a given country, region or city.
They also show the link with the provision of adequate social services and the redistributive role of these services. As such, they can act as catalysts for policy debates on the adequacy of income support, especially in Member States with challenges in the field.
On the assessment of minimum income schemes in the EU and promoting benchmarking, best practices and providing administrative support to Member States and the measures taken regarding minimum income as a follow up to the 2008 recommendation on active inclusion, I can tell you the following. First of all, the Commission monitors and assesses Member States' progress in implementing the 2008 recommendation, including in the area of minimum income within the European semester. In 2016, six Member States received country-specific recommendations on improving the adequacy and coverage of minimum income or social assistance. These recommendations emerge from the assessment of minimum income schemes in the European Union, through the open method of coordination.
As you know, social policies and the designing of the social protection systems are a Member State competence and the open method of coordination provides a forum for mutual learning and exchange of good practices on enhancing the effectiveness of social protection systems across the Union. Peer reviews, mutual learning and exchange of good practices on minimum income schemes took place in the past and will continue. In 2017, the Commission will report on the implementation of the 2008 active inclusion recommendation, and this will contain lessons learned and guidance for the future.
The Commission has also been funding the European minimum income network, and is elaborating a methodology for developing cross nationally comparable reference budgets in Member States. This will serve as a means of helping Member States to design efficient and adequate income support.
You next question is on ensuring that in countries under financial adjustment programmes, funding for guaranteed minimum income schemes do not substitute other welfare provisions. Contributory-based welfare provisions are, and should remain, the first line of protection. This means that the minimum income should not replace welfare programs, but should enhance existing approaches and complement existing measures in the labour market and social fields. There is currently only one country, as you know, one Member State under the financial adjustment program, and we are working together with the Greek authorities to enhance the effectiveness of the welfare system.
The main objectives of the Greek programme are the expansion of employment support schemes, the modernisation of social welfare and the roll-out of a guaranteed minimum income scheme. The funding of the new guaranteed minimum income scheme will not be at the expense of contributory-based social welfare provisions.
Lastly, on helping Member States providing opportunities to prevent long-term dependency on minimum income, I can tell you that the Commission has been encouraging Member States to better integrate social safety nets and activation measures, not only to bring the unemployed back into jobs but also to keep people in employment. A recommendation on the integration of the long-term unemployed into the labour market was adopted in 2015, you know this. The long-term unemployed should benefit from an individualised approach, simplified access and more transparent support, in particular through job integration agreements and a single point of contact.
We are also working to support the Member States in improving work-life balance, including through care facilities, leave and flexible working time arrangements, as well as tax and benefit systems free of disincentives for second earners.

Heinz K. Becker,
im Namen der PPE-Fraktion. – Herr Präsident, sehr geehrte Frau Kommissarin, werte Kolleginnen und Kollegen! Namens der Europäischen Volkspartei unterstütze ich die Anfrage des Ausschusses für Beschäftigung und soziale Angelegenheiten, wie sie unser Vorsitzender Händel erläutert hat, ausdrücklich. Ich möchte eingangs festhalten, dass erfreulicherweise die Kommission in dieser Frage bereits aktiv war, ist und auch weiterhin konsequent gegenüber den Mitgliedstaaten aktiv werden soll. Dort liegt nämlich die Umsetzung der legitimen Forderung, dass jeder Mitgliedstaat der Europäischen Union das Mindesteinkommen regeln muss.
               

                  Um dem Abrutschen in Armut und soziale Exklusion entgegenzuwirken, ist die reine Festlegung eines Mindesteinkommens aber nicht ausreichend. Was es darüber hinaus braucht, sind aktive Ansätze, die einen Wiedereinstieg und Einstieg in die Berufstätigkeit attraktiv machen, und einen Prozess, der lebenslanges Lernen verbindlich macht zur Verhinderung unzureichender Berufsbildung und somit einen Weg aus der Langzeitarbeitslosigkeit fördert. Ich bin davon überzeugt, dass alle Investitionen in die Unterstützung von Arbeitsuchenden in Europa gut investiertes Geld sind.
               

                  Das Thema Mindesteinkommen muss man umfassend behandeln. Ich möchte auch auf die Rentensituation in Europa aufmerksam machen. Brisant ist, dass aufgrund fehlender Regelungen zu Mindestpensionen 20 % der Menschen im Ruhestand in Europa in Armut leben. Das trifft besonders Frauen. Auch hier ist der Druck der Kommission absolut nützlich, nicht zuletzt durch die Empfehlungen des Europäischen Semesters. Und ich möchte ganz grundsätzlich die Kommission und auch Sie, Frau Kommissarin, auffordern, die Empfehlungen des Europäischen Semesters nicht nur als Empfehlung einzusetzen, sondern auch als hartes Instrument.
               

Sergio Gutiérrez Prieto,
en nombre del Grupo S&D. – Señor Presidente, muchas gracias, señora Comisaria.
               

                  Ayer asistimos todos al debate del estado de la Unión, y creo que, desde mi punto de vista, esperábamos también un contenido más social. Es verdad que llevamos más de ocho años acumulados de crisis económica, que ha provocado que hoy Europa aglutine en los arcenes de la salida de la crisis a más de 120 millones de personas en riesgo de exclusión social.
               

                  En España, por ejemplo, 720 000 familias viven sin ningún tipo de ingreso, pues se les han acabado todo tipo de ayudas públicas. Y eso no sé si es un fallo sistémico, no sé si es un problema de nuestra economía, o es un problema que nos debe preocupar a todos, además, moralmente y socialmente.
               

                  Nosotros le estamos pidiendo a la señora Comisaria que lidere una iniciativa europea para crear un sistema de rentas mínimas a escala comunitaria; que ayude a los Estados miembros a encontrar una solución precisamente para tantas personas que esperan de la Unión Europea algo más que discursos de consolidación fiscal; que esperan también discursos de cohesión social e iniciativas que ayuden a excluir la pobreza de nuestro continente.
               

                  La zona del euro, la Unión Europea, sigue siendo, con los Estados Unidos, la zona económica del mundo más importante, y nosotros nos tenemos que preguntar si eso es compatible con 120 millones de personas, como digo, en riesgo de exclusión social, sin ningún tipo de ayuda pública.
               

                  La Unión Europea tiene que representar también un sentimiento de esperanza. El modelo social europeo tiene que ser compatible con una salida justa de la crisis, y para eso le pido no solo discursos, no solo quejas, no solo complacencia, sino también una iniciativa que por fin dé un poco de esperanza a millones de ciudadanos en el conjunto de la Unión Europea.
               

                  Si usted toma la iniciativa, no le quepa ninguna duda que el Grupo socialista le apoyará para sacarla adelante.
               

Arne Gericke,
im Namen der ECR-Fraktion. – Herr Präsident, sehr geehrte Frau Kommissarin! Nachdem sich hier im Haus und unter dem Dach der EU-Kommission ja offensichtlich eine beachtliche Mehrheit einig ist, dass wir der anhaltenden EU-Skepsis mit sozialer Zwangsbeglückung aus Brüssel begegnen, ohne die Zuständigkeit der Nationalstaaten zu achten, beschäftigen wir uns heute wieder einmal mit dem Mindesteinkommen. Ich sage es ganz offen: Ich bin immer noch überzeugt, dass diese Entscheidung in nationale Hände gehört. Und ich bin ebenfalls überzeugt, dass sie auf europäischer Ebene ähnlich wirksam wäre wie die gestrige EVP-Luftnummer eines Interrail-Tickets für alle. Wenn das mal keine Irrfahrt ist!
               

                  Aber gut, wir diskutieren. Deshalb meine Frage: Sie begründen ein europäisches Mindesteinkommen damit, dass die Zahl der armutsgefährdeten und von sozialer Ausgrenzung bedrohten Personen um 20 Millionen gesenkt werden soll. Warum berücksichtigen Sie bei den Debatten denn nicht die Rolle der Eltern, der Familien mit Kindern, der Großfamilien? Da nämlich haben Sie fast immer einen Elternteil, der jenseits aller Höchstarbeitszeiten und jenseits jeden Mindestlohns für seine Kinder und damit für unsere Gesellschaft schuftet. Halten Sie ein Mindesteinkommen, ein Erziehungsgehalt hier nicht für mindestens ebenso angebracht, gerade im Hinblick auf die Vermeidung von Armut, von Kinderarmut?
               

Enrique Calvet Chambon,
en nombre del Grupo ALDE. – Señor Presidente. Buenos días, de nuevo, señora Comisaria, y muchas gracias por venir a atender esta pregunta.
               

                  Mire usted, lo de la renta mínima no es una medida económica, es una medida social —tampoco es una medida de empleo—, y es muy importante, porque corresponde al modelo social y al tipo de democracia —para nosotros liberal— que quiere la sociedad europea y sobre la que se fundamenta la Unión, que quiere coherencia y convergencia y que, sobre todo, quiere que, en una de las zonas más ricas del mundo, no haya des laissés-pour-compte, no haya gente marginada.
               

                  Uno de los instrumentos para luchar contra ello —y ya ha hablado de ello la Comisión—, son las rentas mínimas, el ingreso básico. Hay varios modelos y, sobre todo, es verdad que se habrá de adecuar a la realidad de cada país, su situación económica, su cultura, su tejido económico, industrial, empresarial, etc. Pero el principio fundamental y las normas fundamentales pueden perfectamente venir, deben perfectamente venir de una Europa integrada y de una Europa que cree en una ciudadanía solidaria y una ciudadanía que espera de ella un pilar social, además de una realidad económica.
               

                  Por eso, la Comisión tiene que empezar a llevar a la práctica un tema fundamental, que es estudiar los sistemas de renta mínima, ver su implicación, ver cómo se tienen que adaptar a cada nación a través del benchmarking, ver también su eficacia en la lucha contra las desigualdades. Tiene que empezar a producir iniciativas y papeles y, al final, atender también las necesidades de financiación coyunturales de los países con graves problemas de solidez financiera que no pueden atender.
               

                  Esperamos de la Comisión proactividad para contárselo a los ciudadanos europeos.
               

Paloma López Bermejo,
en nombre del Grupo GUE/NGL. – Señor Presidente, la Comisión de Empleo ha impulsado este debate sobre rentas mínimas porque, con 120 millones de pobres, es decir, con uno de cada cuatro europeos que no pueden cubrir sus necesidades básicas, no tenemos más tiempo que perder.
               

                  Juncker se comprometió en su investidura a garantizar una renta adecuada, pero hasta ahora las propuestas de la Comisión han fracasado en este objetivo. Las llamadas a racionalizar los mecanismos de renta mínima existentes o a convertirlos en instrumentos de inclusión activa transforman un derecho fundamental en mecanismos con los que subsidiar salarios bajos y reducir la cobertura de las prestaciones sociales, en lugar de garantizar una vida digna.
               

                  Debemos optar por otra senda. El Parlamento Europeo ha repetido una y otra vez que cada país debe asegurar universalmente un ingreso por encima del umbral de la pobreza. Está en sus manos legislar en favor de una Directiva marco de rentas mínimas, como vienen reclamando los sindicatos, el Comité Económico y Social Europeo, diferentes ONG y hoy también este Parlamento, y proporcionar los recursos para su implementación.
               

                  ¿Cuánto tiempo más vamos a tardar en actuar?
               

Tatjana Ždanoka,
on behalf of the Verts/ALE Group. – Mr President, tackling the problem of the growing risk of poverty and social exclusion for millions of people in the EU is one of the political priorities of the Green/EFA Group. The position of Parliament itself in this respect has been clearly shown this week when we voted on the report by Vilija Blinkevičiūtė and myself, as well as the report by Guillaume Balas – a call to combat social and economic inequalities, promote measures aiming to put in place adequate minimum income schemes, to avoid excessive wage disparities and to underpin social convergence.
The minimum income in my country, Latvia, is five times smaller than in Luxembourg and four times smaller than in Great Britain. At the same time, it is 45% of the national average wage and the Gini co-efficient in Latvia is much higher than the EU-wide one. How can we talk about social cohesion when we have such disparities? How is it possible to stop the outflow of labour to the west in such a situation? The disparity between poor and rich in the Member States, and between poor and rich people within one state, must be eliminated.

Laura Agea,
a nome del gruppo EFDD. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, l'articolo 1 della Costituzione italiana recita che la Repubblica italiana è fondata sul lavoro. I nostri Padri costituenti sono anche i Padri fondatori dell'Unione europea, che era una Comunità quando nacque, ma oggi le politiche liberiste perpetrate da anni da questa Unione europea hanno portato allo sradicamento completo del nostro Stato sociale. Abbiamo impedito i diritti del lavoro e abbiamo ridotto in povertà 120 milioni di cittadini europei.
               

                  Adesso è necessaria una misura di contrasto emergenziale alla povertà assoluta nella quale vivono milioni di cittadini europei attraverso un reddito minimo che venga garantito a livello europeo, perché gli Stati membri non possono ricevere raccomandazioni per le quali devono attuare un reddito minimo all'interno della loro realtà se poi i vincoli di bilancio, il fiscal compact e il dovere di rimettere il debito impediscono nella realtà di realizzare questa misura strutturale necessaria.
               

Joëlle Mélin,
au nom du groupe ENF. – Monsieur le Président, une fois de plus, nous sommes en total décalage avec la réalité, tout d'abord parce que la protection sociale est un domaine éminemment régalien et il doit le rester. Parler de revenu minimum non issu du travail – nous sommes bien d'accord qu'il ne s'agit pas de salaire minimum – est un véritable constat d'échec des politiques socio-économiques de certains États, mais surtout de l'Europe. Je rappelle que la zone euro affiche un chômage de deux points supérieur au reste de l'Europe. Il s'agit donc d'un traitement des conséquences et non des causes.
               

                  Cela est dramatique pour deux raisons, compte tenu d'abord du niveau de la crise actuelle, puisqu'on s'aperçoit que ce sont la pauvreté et l'exclusion qui pèsent sur la croissance et sur l'avenir de la protection sociale, ce qui est évidemment un problème absolu en matière de pérennisation des systèmes de protection sociale, mais surtout au moment même où nous abordons une nouvelle ère, celle du numérique, de la robotique et de la perte des emplois humains.
               

                  La question à la Commission est simple: quand comptez-vous vous occuper enfin d'emploi? Quand comptez-vous libérer les énergies, celles des entrepreneurs et celles de toutes les personnes qui veulent se lancer dans l'aventure?
               

Udo Voigt (NI). – Herr Präsident, Frau Kommissarin, werte Kolleginnen und Kollegen! Wann endlich werden wir uns davon leiten lassen, dass wir ein Mindesteinkommen nicht etwa vom Profit der Unternehmen, sondern ausschließlich von der Würde des Menschen abhängig machen? Das ist doch eine politische Forderung, ein politischer Wille, den wir hier mit aller Deutlichkeit erklären müssen, nämlich dass es nicht sein kann, dass ein Mensch ein Leben lang am Rande der Armutsgrenze vegetiert, teilweise zwei oder drei Jobs machen muss, um überhaupt seine Familie zu ernähren, und wenn er dann ins Pensionsalter kommt, wird er in die Altersarmut getrieben, weil die Pension nicht reicht, und wird weiterhin auf soziale Abgaben angewiesen sein.
               

                  Die Würde des Menschen ist unantastbar – so heißt es auch oft in diesem Hause. Dann setzen Sie doch bitte ein Zeichen und stellen Sie zumindest die politische Forderung, dass künftig nicht mehr der Profit der Unternehmen, sondern die Würde des Menschen bei der Ermittlung des Einkommens im Mittelpunkt steht.
               

(Der Redner ist damit einverstanden, eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung zu beantworten.)


Sven Schulze (PPE),
Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     . – Liebe Kollegen, lieber Herr Voigt! Mir fällt auf, dass Sie sich in dieser Woche, wo wir viele Sozialthemen haben, hier im Plenum sehr häufig zu Wort melden. Ich würde mal fragen, warum Sie denn nicht so aktiv dort mitarbeiten, wo die Arbeit gemacht wird, nämlich im Ausschuss? Warum bringen Sie da nicht viele Anträge ein, wenn Sie hier so gut reden, wie wir es besser machen können? Hier, wo es im Fernsehen übertragen wird, wo Sie es für Ihre Wähler vielleicht schön darstellen können, ist es natürlich nachvollziehbar, aber machen Sie doch mal die Arbeit im Ausschuss mit!
               

Udo Voigt (NI),
Antwort auf eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     . – Das war eine sehr polemische Frage. denn Sie wissen, dass ich als Fraktionsloser nur in einem Ausschuss mitarbeiten kann. Ich arbeite bereits im Migrationsausschuss mit. Und es geht doch darum, dass man in diesem Ausschuss auch etwas bewegen muss. Sie sagen: Warum stellen Sie keine Anträge? Weil ich keine Anträge stellen kann. Ich würde auch hier im Parlament gerne mehr Anträge stellen. Das, was ich tun kann, das tue ich. Ich rede hier für mein Volk, für die Arbeiterschaft bei uns in Europa, und dafür setze ich mich ein.
               

Thomas Mann (PPE). – Herr Präsident! Die Krise hat gezeigt, wie unterschiedlich die wirtschaftliche Leistungsfähigkeit in den Mitgliedstaaten ist. Das Subsidiaritätsprinzip ist eine logische Konsequenz. Gedankenspiele, wie wir ein europaweit einheitliches Mindesteinkommen einführen wollen, sehen wir in der EVP zumindest kritisch.
               

                  Bei der Definition eines angemessenen Mindesteinkommens zeigt sich die Diversität der nationalen Praktiken. So müssen in Deutschland verschiedene Regelungen einbezogen werden – von der Grundsicherung über das Arbeitslosengeld, Sozialhilfe, Existenzminimum, Grundfreibetrag bis zum Mindestlohn. Wen wundert es, wenn wir der Forderung skeptisch gegenüberstehen, dass die Kommission einen EU-normierten Begriff festlegen soll? Jedes Grundeinkommen muss an einer Vielzahl von Faktoren festgemacht werden. Lassen wir der nationalen Ebene und vor allem den Sozialpartnern die notwendigen Spielräume zugunsten der bedürftigsten Bürgerinnen und Bürger.
               

Jutta Steinruck (S&D). – Herr Präsident! Nur zur Information, für diejenigen, die es nicht wissen: Der Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union sieht vor, dass die Europäische Union die Tätigkeiten der Mitgliedstaaten bei der Gewährleistung eines sozialen und angemessenen Sozialschutzes unterstützt. Also, wir sind sehr wohl zuständig, und es ist gut, dass europäische Initiativen die Mitgliedstaaten da auch antreiben, sich da weiterzuentwickeln.
               

                  Ich bin froh, dass sich der Ausschuss auf diese Anfrage zur mündlichen Beantwortung geeinigt hat, denn Mindesteinkommen ist keine Sozialromantik. Der Berichterstatter hat schon die Situation in Europa geschildert; ich brauche das nicht zu wiederholen. Es ist eine Antwort auf dringende soziale Fragen. Wir diskutieren hier immer wieder, wie wir Armut in Europa beseitigen können. Europa hat sich hohe Ziele zur Armutsbekämpfung gesetzt, und die Menschen erwarten da dringend Antworten. Wir müssen da vorankommen. Wir brauchen mehr als Empfehlungen; wir brauchen einen verbindlichen Zeitplan, wir brauchen konkrete Maßnahmen. Und wir müssen tatsächlich auch mal definieren, was ein angemessenes Einkommen ist. Mindesteinkommen ist ein zentrales Instrument für die Sicherstellung sozialer Sicherung und mehr Chancengleichheit in Europa.
               

Yana Toom (ALDE). – Kui kümmekond aastat tagasi Euroopa Liit laienes itta, tekitas see Ida-Euroopa rahvastes suurt entusiasmi. Uskusime, et koos Euroopa Liiduga laieneb ka vabaduse ja heaolu ala. Kuid globaalne majanduskriis õõnestas meie usku, et ka uued liikmed suudavad lähiajal saavutada lääneliku heaolu taseme. Aga vaatamata sellele me pingutasime, kärpisime, kannatasime, et täita kõrged euroopalikud kriteeriumid ja hoida eelarve tasakaalus. Lootuses, et varem või hiljem me jõuame järgi. On vaja vaid elada üle rasked ajad.
               

                  Elu kinnitas taas kord, et ida-eurooplaste kannatlikkus, mille me oleme saavutanud tänu keerulistele ajaloolistele sündmustele, ei ole kaugeltki omane kõikidele Euroopa pere liikmetele. Ning täna selleks, et tugevdada meie liitu, et seista vastu radikalismile, et minimaliseerida Brexitist tekitatud kahju, me peame välja töötama ühtsed sotsiaalsed standardid.
               

                  Ambitsioonikal Euroopa projektil napib sotsiaalset mõõdet. Me peame leidma ühise valemi, ühise arusaama, mis on adekvaatne sissetulek, ning kehtestama ühtse standardi miinimumsissetuleku suhtes. Me vajame solidaarsust mitte üksnes välispoliitikas, vaid ka terrorivastases võitluses, võitluses vaesuse ja kerjusega, mis ohustavad meie liitu iga päev.
               

João Pimenta Lopes (GUE/NGL). – Senhor Presidente, o conceito de rendimento mínimo, neste contexto de profunda crise económica e social, carece de um aprofundamento da reflexão em torno dos seus objetivos e da sua implementação, que integre a realidade de cada país.
               

                  Só assim será possível definir um valor que assegure, de facto, condições mínimas de dignidade a quem é vítima da pobreza e do desemprego de longa duração.
               

                  Hoje é questionável se 60 % do rendimento mediano, mercê do esmagamento de salários dos trabalhadores, cumpre aquele objetivo. Conceito que per se não dará resposta a gravíssimos problemas sociais, que não se resolvem com paliativos, mas com a inversão das políticas económicas e sociais da União Europeia e que serão agravados se pervertido o seu objetivo, servindo antes para acentuar a exploração por via da atribuição condicionada à prestação de trabalho, forma explícita de criar mão de obra barata.
               

                  O combate às desigualdades e à pobreza só será possível com políticas de desenvolvimento económico e social que valorizem os salários, o trabalho com direitos e uma equilibrada distribuição da riqueza.
               

Karima Delli (Verts/ALE). – Monsieur le Président, Madame la Commissaire, chers collègues, la croissance ne reviendra plus et la courbe du chômage ne se redressera pas de sitôt. Alors que fait-on? On reste les bras croisés? Non! Avec un revenu de base, nous pourrions enfin penser la société d'après croissance plutôt que de l'attendre comme on attend Godot. La révolution technologique va détruire des milliers d'emplois. Regardez la voiture autonome, regardez les drones, demandez aux chauffeurs de taxi, aussi d'Uber, qui hurleront parce que leur emploi est menacé. Alors que fait-on? On reste les bras croisés? Non! Il faut préparer le monde de demain.
               

                  Il y a aussi des milliers de personnes qui ne touchent pas leurs aides sociales parce qu'elles ne savent pas qu'elles y ont droit. Avec un revenu de base inconditionnel, d'une part on ne gaspille plus l'argent public, d'autre part les gens qui en ont réellement besoin sont vraiment aidés. Avec le revenu de base, on tient là un moyen de sortir les gens de la pauvreté, de la stigmatisation. C'est surtout le moyen pour chacun d'entre nous d'avoir enfin une vie digne et de choisir sa vie.
               

                  Au fait, le revenu de base, ce n'est pas un coût, c'est un investissement sur notre bonheur collectif. Passons au concret, travaillons pour qu'un revenu de base soit vraiment mis au banc d'essai, notamment dans plusieurs des régions européennes afin d'en sortir grandis et que cette Europe en sorte grandie.
               

Raymond Finch (EFDD). – Mr President, this is just another example of how the EU is stealing sovereignty. You are creating an EU army, you have stolen Ireland's taxation policy and now you are taking control of the wage and welfare policy from nation-states. The EU is now an empire in every respect. You are overruling national sovereignty everywhere. I must now demand that Ms May, the UK Prime Minister, immediately evokes Article 50 of the Lisbon Treaty and get us out of this terrible mess before it is too late.

Claude Rolin (PPE). – Monsieur le Président, réduire de vingt millions le nombre de personnes menacées de pauvreté ou d'exclusion est un défi important que s'est lancé l'Union européenne. Malheureusement, reconnaissons-le, nous sommes loin du compte.
               

                  La lutte contre la pauvreté n'est pas quelque chose de simple. Nombreux sont les facteurs qui doivent être pris en compte pour la combattre et le revenu minimum en fait partie. Mais pour définir des politiques efficaces et efficientes, il nous faut donner une définition claire au niveau communautaire à ce revenu minimum. Aujourd'hui, ce concept dans le débat porte aussi bien sur la sécurité sociale, sur la protection sociale, sur l'allocation universelle que sur l'aide sociale. Il faut qu'on soit beaucoup plus clair pour disposer de politiques qui soient efficientes. Si nous voulons aussi que cette question débouche sur des actions concrètes, nous devons absolument tenir compte des réalités socio-économiques de chaque pays.
               

                  Enfin, j'insiste sur le fait que cette question ne peut être traitée sans l'implication, la participation des partenaires sociaux. Plus que jamais, nous avons besoin, en Europe, d'un dialogue social fort. La question du revenu minimum doit faire partie de ce dialogue social.
               

Georgi Pirinski (S&D). – Mr President, the increase in the number of people living in poverty and social exclusion in Europe by 4.8 million demonstrates that a decisive and urgent policy shift is necessary. The Commission should at long last adopt the definition of a minimum income as at least equal to the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median equalised disposable income.
Regrettably, the country-specific recommendations continue to be dominated by austerity. In Bulgaria more than 40% of the population is at risk of poverty and social exclusion. So it is hypocritical for the Commission simply to recommend modifications of the existing minimum income scheme, which carries a guaranteed minimum of EUR 35 per month and a differentiated amount of just EUR 60.
It is therefore high time that the Commission went beyond recommendations and spelled out a sound and reliable mechanism for setting the minimum income in the EU.

Tania González Peñas (GUE/NGL). – Señor Presidente, esta última década de crisis y austeridad pasará a la historia por la negligencia política y financiera, que nos trajo unas tasas de pobreza y desigualdad insostenibles, que suponen que hoy en día 120 millones de europeos vivan en riesgo de exclusión social.
               

                  Un régimen de renta mínima digna, adecuada y accesible en la Unión Europea es una prioridad política que aporta autonomía y libertad, pero que también puede ayudar a impulsar la innovación y el desarrollo del talento propio de un entorno libre de incertidumbre y libre de precariedad. Y también ayudaría a impulsar y a regenerar aquellas economías donde la mayoría de la ciudadanía ni siquiera tiene capacidad de consumo; donde es imposible que la economía se reactive, se regenere y se recupere si la ciudadanía no tiene capacidad de consumo. Pero es que, además, es posible. Es solo una cuestión de prioridades.
               

                  Con las pérdidas del Estado español —les pongo como ejemplo— en ayudas a la banca, se podría pagar por duplicado una renta garantizada para ocho millones de personas. Debemos firmar un nuevo contrato social que ponga en primer lugar a las personas frente a los bancos, frente a todas estas prioridades que marcan las políticas de austeridad.
               

Danuta Jazłowiecka (PPE). – Panie Przewodniczący! W dzisiejszej debacie poruszamy kilka kwestii, które warto od siebie odróżnić i zaznaczyć ich odmienne znaczenie. To praca jest źródłem finansowania płacy minimalnej, podczas gdy minimalny dochód gwarantowany finansowany jest z funduszy publicznych. W praktyce finansowanie minimalnego dochodu gwarantowanego może pochodzić jedynie z konkretnej pracy obywateli, a nie od polityków obiecujących gwarantowany dochód. De facto więc za wszystko płacą obywatele pracujący, płacący podatki, państwo nie ma własnych środków. Odpowiedzialna polityka społeczna nie może zadłużać państwa pomimo swojej atrakcyjności w społecznym odbiorze. Odpowiedzialna polityka społeczna zachęca do pracy i aktywizuje, a nie uczy wierności i zależności.
               

                  W kontekście płacy minimalnej słuszna jest walka o to, aby praca nie była wyzyskiem a osoby pracujące były dalekie od progu ubóstwa. Ważne jest więc promowanie możliwie jak najwyższej płacy minimalnej, tak aby spełniała ona swoją rolą zabezpieczenia przed ubóstwem bez ryzyka wzrostu szarej czy czarnej strefy. Istotne w tym zakresie jest więc śledzenie procentu pracowników otrzymujących płacę minimalną w stosunku do całkowitej liczby pracowników oraz analiza ilości osób pracujących w systemach nieobjętych płacą minimalną. Wystarczy przecież podpisać inny rodzaj umowy niż umowa o pracę czy zachęcić pracownika do samozatrudnienia, aby obejść wymogi uczciwej, sprawiedliwej i godnej płacy minimalnej.
               

Marita Ulvskog (S&D). – Herr talman! Mycket klokt är redan sagt, men samtidigt råder det en viss begreppsförvirring som jag tycker behöver redas ut. Minimiinkomster är inte samma sak som minimilöner. Minimiinkomster beslutas av politiska församlingar. Minimilöner förhandlas mellan parterna på arbetsmarknaden.
               

                  Under krisåren har vi inte gjort särskilt mycket på europeisk nivå för att stärka fackliga rättigheter. Snarare har vi lagstiftning, och kanske framför allt domar, som urholkar möjligheten för fackförbund att agera. Vi säger mycket men vi agerar väldigt lite. ILO säger följande: Collective bargaining is a key means through which employers and their organizations and trade unions can establish fair wages.
               

                  I samband med den ekonomiska krisen har vi sett hur länder i Europa har inskränkt på fackliga rättigheter. Samtidigt säger alltså Eurofound att de länder som klarar krisen bäst för varje enskild medborgare är de länder som klarar att hävda också fackliga rättigheter. Det är vägen till välfärd och löner.
               

Anne Sander (PPE). – Monsieur le Président, Madame la Commissaire, entre 2013 et 2014, le nombre de personnes menacées d'exclusion sociale a diminué de 0,1 %, soit une goutte d'eau par rapport aux cinq millions de personnes pauvres supplémentaires que l'Europe a enregistrés depuis 2010. Or, la lutte contre la précarité doit être notre priorité à tous, que ce soit au niveau national ou au niveau européen, et je connais votre mobilisation, Madame la Commissaire.
               

                  Pour moi, la sortie de la pauvreté se fait par un travail digne et rémunérateur. Le revenu minimum décidé dans les États membres en fonction de leurs spécificités est, à ce titre, un filet de sécurité indispensable, mais il doit être un filet qui n'emprisonne pas dans la dépendance et qui permet, au contraire, de rebondir, comme après une chute, pour réintégrer le marché de l'emploi.
               

                  Oui, nous avons besoin d'une analyse approfondie des mécanismes européens pour lutter contre la pauvreté.
               

Ádám Kósa (PPE). – Elnök Úr! A minimumjövedelem kapcsán újabb kérdések merülnek fel, különösen a versenyképességgel kapcsolatban, a munkavállalók motiváltságával és a fenntartható költségvetés területén. Létezhet-e egységes, minden tagállamban előre rögzített jövedelemminimum, ami nem idézi elő a belső migrációs nyomást?
               

                  Az európai uniós államok esetében, amennyiben ez a lehetőség fennáll, a belső szabad mozgás elvét hogyan lehet biztosítani? A Bizottság vizsgálta azokat az eseteket, amikor a minimumjövedelem bevezetésével csökkent a versenyképesség és a teljesítmény motiváló hatása?
               

                  Az utolsó kérdésem az lenne, hogy az Egyesült Államokban végzett kutatások szerint az alapjövedelem bevezetése magában az USA-ban a szövetségi költségvetés nagy részét egyszerűen felemésztené. Közben további adóemeléseket teszünk szükségessé. Vizsgálták-e a következményeit európai uniós szinten?
               

Sven Schulze (PPE). – Herr Präsident, sehr geehrte Damen und Herren! Ich sehe es als richtig an, dass wir hier im Europäischen Parlament über dieses Thema diskutieren. Ich bin aber bei den vielen Kollegen, die sagen, dass wir hier vielleicht an der falschen Stelle sind was die Zuständigkeit betrifft, denn wir müssen Druck auf die Mitgliedstaaten ausüben, damit sie sich kümmern, und nicht nur versuchen , das von Brüssel zu regeln.
               

                  Ich habe zwei Probleme mit dieser Thematik. Das erste ist: Ich bin felsenfest davon überzeugt, dass sich ein Mindesteinkommen, oder ein Einkommen generell, nach der Produktivität eines Unternehmens richten muss. Es nützt doch nichts, wenn wir von der Politik Einkommen festlegen und Unternehmen diese Einkommen nicht zahlen können; dann werden sie keine Mitarbeiter einstellen oder sie sogar entlassen. Das zweite ist: Wenn der Staat das nicht machen kann und hohe Einkommen zahlen muss, dann macht er Schulden, wenn er die Steuereinnahmen nicht hat – das ist doch das Problem.
               

                  Und das zweite Problem, das ich habe, ist: Wie definiert man das denn? Das haben viele Kollegen schon gesagt. Wenn ich auf Deutschland schaue – wie definiert man da ein Mindesteinkommen? Was zählt denn da dazu? Was ist denn die Basis? Ist das der Mindestlohn, sind das Zahlungen wie Wohn- und Kindergeld, und und und?
               

                  Ich könnte noch viele Themen aufzählen; ein sehr schwieriges Thema – aber gut, dass wir hier zumindest drüber diskutieren.
               

Sofia Ribeiro (PPE). – Senhor Presidente, a questão do rendimento mínimo não pode ser tratada com leviandade.
               

                  Estamos a debater a vida das pessoas, a sua dignidade, e podemos fazê-lo de forma pequenina ou com ambição. Para resolver os problemas da pobreza, defendo muito mais do que um rendimento mínimo.
               

                  No meu país, Portugal, temos um rendimento social de inserção, mas não se iludam com altruísmo da expressão, porque em Portugal nós apenas fizemos uma alteração na definição, porque nos limitamos a atribuir um subsídio às pessoas.
               

                  Defendo muito mais do que um rendimento, defendo um programa de inserção social que, para além do rendimento mínimo, garanta aos mais pobres que podem ter aspirações sociais. Os filhos das famílias carenciadas também podem ser médicos, professores e advogados, o que quiserem.
               

                  A verdadeira mobilidade social exige a articulação de um rendimento com programas de acompanhamento parental, de aprendizagem ao longo da vida e de educação dos filhos. Não basta um rendimento mínimo, precisamos de um mecanismo de independência e de responsabilização social.
               

Romana Tomc (PPE). – Pozdravljam seveda to vprašanje… (mikrofon je bil za nekaj trenutkov izključen).


                  Prav je, da se začnemo o tem zelo intenzivno pogovarjati in se bolj ukvarjati kot s finančnimi tudi s socialnimi temami.
               

                  Človeka dostojno življenje ni mogoče, če nekdo nima dovolj dohodka, da bi lahko preživel. Vendar moramo imeti pri vsem tem pri naših razpravah v mislih tudi to, da je zagotavljanje minimalnega dohodka breme, je lahko breme za državo oziroma breme za podjetje.
               

                  Države pa so različno razvite, imajo različno gospodarsko moč, zato je za njih to posebej pomembno, da jih obravnavamo individualno in da dopuščamo seveda to naše pravilo subsidiarnosti.
               

                  Ob tem je pomembno tudi to, da je razmerje med minimalnih dohodkom in minimalno plačo primerno.
               

                  Minimalni dohodek pa je lahko samo začasni inštrument, ki ne more nadomestiti tega, da potrebujemo več dobrih delovnih mest z dostojnim plačilom za delo.
               

Jérôme Lavrilleux (PPE). – Monsieur le Président, si je considère la détermination d'un revenu minimum national comme une avancée sociale, j'émets de grandes réserves concernant un revenu minimum européen qui serait issu de critères uniformes.
               

                  D'après moi, imposer une base ou même une fourchette commune n'est qu'une douce utopie, totalement déconnectée des réalités locales, car lorsqu'on instaure un revenu minimum, il faut aussi prendre en compte ses effets pervers sur l'économie et sur le marché du travail, tels que le nivellement des salaires par le bas qu'il pourrait induire.
               

                  Ces conséquences ne peuvent être étudiées et appréhendées efficacement qu'à l'échelle nationale. Nos États respectifs n'ont pas tous la même inflation, le même droit du travail, les mêmes fiscalités, le même coût du logement ou le même coût d'accès à l'éducation. Il ne serait donc pas cohérent d'imposer une vision macroéconomique des revenus, alors que, dans le même temps, nous plaidions hier, dans cet hémicycle, lors du débat sur les lignes directrices pour les politiques de l'emploi, en faveur de l'instauration de politiques régionales.
               

                  La protection des Européens est primordiale. Ce serait cependant une erreur grave de l'opposer à la croissance et au développement économique ou, pire, de jouer aux apprentis sorciers.
               

Διαδικασία catch-the-eye


Marijana Petir (PPE). – Gospodine predsjedniče, pristojan dohodak osnovni je preduvjet mogućnosti za dostojanstven život. Zaposlenost može biti ključna u pronalaženju izlaska iz siromaštva, ali je važno imati minimalan dohodak dovoljan da ljudima pomogne u ispunjavanju osnovnih potreba.
               

                  Posljednji podaci pokazuju kako je u Hrvatskoj siromašan svaki peti građanin, dok svaki treći živi u riziku od siromaštva. Neto visina minimalne plaće u Hrvatskoj iznosi 337 EUR što nije dovoljno za dostojanstven život. Najugroženija skupina su žene koje su zaposlene u trgovinama, koje rade i po tri tjedna bez prekida te bez ijednog slobodnog dana u tjednu.
               

                  Gotovo 93 000 građana Republike Hrvatske prima mirovinu nižu od 70 EUR, s čime je gotovo umjetnost preživjeti. Prag siromaštva u Hrvatskoj iznosi 270 EUR, a više od 555 000 umirovljenika u Hrvatskoj ima mirovinu ispod praga siromaštva i živi na rubu egzistencije.
               

                  Stoga smatram da je nužno da Komisija potakne države članice da uvedu minimalnu nacionalnu mirovinu i minimalni dohodak koji će štiti građane od siromaštva.
               

Maria Grapini (S&D). – Domnule președinte, doamnă comisar, de la început vreau să spun că susțin întrebarea raportorului. În același timp, apreciez răspunsul tranșant al dumneavoastră. Așa este: cine n-ar putea susține că avem nevoie de un venit minim ca cetățenii să nu mai trăiască în sărăcie? Milioane de oameni, așa cum s-a spus aici. În același timp, acest venit trebuie creat și, sigur, este o problemă de subsidiaritate, însă, doamnă comisar, dumneavoastră trebuie să pledați pentru a crea creștere economică și pentru a putea ca statele membre, care acum au venituri foarte mici, România, Bulgaria și alte țări, să poată să aibă venituri, să creeze venituri prin locuri de muncă, prin creștere economică, prin competitivitate, altfel nu vom putea face o uniformitate la nivelul european. Nu se va putea da acest venit minim egal în toate țările. Și cred că nu putem să vorbim despre acest lucru dacă nu porniți de la politicile de coeziune socială, investiții. Așa cum am spus și ieri, Fondul strategic de investiție nu și-a atins scopul și trebuie să fie dirijat în zonele sărace, ca acei oameni să iasă din sărăcie.
               

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, οι στόχοι της στρατηγικής ‘Ευρώπη 2020’ για την εξάλειψη της φτώχειας στο εσωτερικό της Ένωσης, καθώς και οι δηλώσεις του κυρίου Γιούνκερ σχετικά με την ανάγκη να προσφερθεί ένα επαρκές εισόδημα στην Ένωση, φαίνεται ότι δεν έχουν υλοποιηθεί, με αποτέλεσμα πολλά κράτη μέλη της Ένωσης να αντιμετωπίζουν πολύ υψηλά ποσοστά ανεργίας και κοινωνική εξαθλίωση. Ήδη από το 2010, το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο είχε τονίσει την ανάγκη να υπάρχει ένα ελάχιστο εγγυημένο εισόδημα που να καλύπτει το βασικό κόστος διαβίωσης των Ευρωπαίων πολιτών, και να συμβάλει στην οικονομική ανάπτυξη και στην οικονομική συνοχή των κρατών της Ένωσης. Ωστόσο, σε χώρες όπως η Ελλάδα, η οποία βιώνει τα σκληρά μέτρα λιτότητας της Τρόικας, το ελάχιστο εγγυημένο εισόδημα εφαρμόζεται σε ένα πολύ μικρό μέρος του πληθυσμού, ενώ καθημερινά όλο και περισσότεροι πολίτες οδηγούνται στη φτώχεια και την ανέχεια. Είναι, επομένως, σαφές ότι η φτώχεια και τα ποσοστά ανεργίας δεν πρόκειται να εξαλειφθούν όσο συνεχίζουν να επιβάλλονται οι πολιτικές λιτότητας στις χώρες του ευρωπαϊκού Νότου. Παράλληλα, είναι αναγκαίο οι στόχοι της στρατηγικής ‘Ευρώπη 2020’ να υλοποιηθούν άμεσα μέσω της εφαρμογής του ελάχιστου εγγυημένου εισοδήματος στο μεγαλύτερο μέρος του πληθυσμού.
               

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE). – Señor Presidente, Europa necesita un marco de mínimos y orientaciones claras para programas como el de la renta mínima, que son clave para rescatar personas de la crisis y la marginación.
               

                  En el País Vasco sabemos que combinar soportes contra la pobreza con reinserción laboral da resultado. La renta vasca de garantía de inserción ha cumplido ya veinticinco años, supone hoy el 44 % del gasto que se dedica en todo el Estado español a este tipo de programas y demuestra que combatir la marginación favorece la reinserción de las personas en el mercado laboral, porque aporta estabilidad y dignidad a quienes peor lo están pasando.
               

                  Hoy tenemos el menor índice de paro de nuestro Estado y, en Euskadi, la proporción de personas que viven en hogares que no pueden abordar gastos extraordinarios es de un 22 %. Solo en Suecia es menor. En la zona euro es del 36 %; del 38 % en la Unión Europea de los Veintisiete; y del 42,7 % en España. Por eso esta experiencia ha sido objeto de estudio en este Parlamento y está considerada una buena práctica por la red EMIN, que patrocina la Comisión.
               

                  Por eso le pregunto, señora Comisaria, qué valor le dan a los resultados de este tipo de experiencias y si consideran que algunas de estas enseñanzas pueden ser útiles para establecer objetivos y funcionamientos de ese marco de mínimos.
               

Eleonora Forenza (GUE/NGL). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, io credo che la discussione che stiamo facendo stamattina sul reddito minimo sia uno degli aspetti fondamentali dello stato dell'Unione: o l'Europa diventa un'Europa sociale, o si infrange il progetto europeo.
               

                  Già dal 20 ottobre 2010, questo Parlamento ha messo a tema la questione del reddito minimo come misura di contrasto alla povertà, aggiungo come misura redistributiva, come misura anticiclica, come misura per sfuggire al ricatto della precarietà. Il reddito minimo non è in contrasto con la possibile definizione di un labour standard e di un salario minimo.
               

                  Io credo che oggi occorra quanto mai una direttiva europea in direzione di un reddito minimo, e bene ha fatto l'interrogazione orale a sollevare questa questione. Occorre una direttiva che incominci ad andare nella direzione di quell'utopia concreta di un reddito di base e incondizionato, di un reddito di autodeterminazione che riconosca a tutti i cittadini e le cittadine europee il diritto all'esistenza e il riconoscimento del lavoro e delle attività sia produttive che riproduttive. Dobbiamo cambiare questa Europa e il reddito minimo è un primo passo in questa direzione.
               

Michaela Šojdrová (PPE). – Paní komisařko, já bych chtěla poděkovat především Vám za Vaši odpověď na naši otázku. Shodujeme se v tom, že stanovení minimálního příjmu je v kompetenci členských států. Shodujeme se také na tom, že z úrovně Evropské unie můžeme a měli bychom členským státům pomáhat snižovat chudobu, zvyšovat zaměstnanost a tím také zvyšovat příjmy jednotlivců a zvyšovat příjmovou konvergenci napříč zeměmi EU.
               

                  Rozdíly v minimálních příjmech napříč EU jsou obrovské. Od třiceti, čtyřiceti tisíc eur za rok až po čtyři tisíce eur za rok v některých oblastech, jako je Bulharsko, Francie, Španělsko, ale i Česká republika. Myslím, že tyto obrovské rozdíly se musíme snažit snížit. Podporuji to, aby minimální příjem pomáhal těm, kteří se dostávají do obtížné situace, ale aby nebyl dlouhodobě náhradou a odměnou za práci. Příjem musí zůstat ve spojení s prací.
               

Τέλος παρεμβάσεων με τη διαδικασία catch-the-eye


Marianne Thyssen,
Lid van de Commissie. – Armoedebestrijding is één van de vijf hoofdpijlers van de strategie Europa 2020 voor duurzame groei. Het is ook mijn persoonlijke overtuiging dat we alles moeten doen om armoede terug te dringen. Dat moet uit respect voor de burger, omdat een te grote ongelijkheid de groei belemmert, met alle gevolgen van dien, en omdat het rechtvaardig is. We moeten van Europa een plaats maken waar mensen zich beschermd weten. Maar Europa, dat zijn wij allemaal samen. Dat zijn de verschillende Europese politieke instellingen en alle politieke niveaus. David Casa, Jutta Steinruck en anderen hebben het gisteren nog duidelijk gezegd: als we een beleid willen ontwikkelen waar de mensen het resultaat van voelen, dan moeten we dat vooral samen doen. Dan pas zullen de mensen zien dat er beleid wordt ontwikkeld waarvan zij in hun dagelijks leven de vruchten plukken.
               

                  In het antwoord op de mondelinge vragen bij het begin van dit debat heb ik uiteengezet wat er loopt en hoe de Europese Commissie haar bevoegdheden benut om in de lidstaten een minimuminkomen te bevorderen. U weet beter dan wie ook dat de Europese Unie geen directe bevoegdheid heeft om op dit vlak wetgevend op te treden. Maar we gebruiken de beschikbare instrumenten en we stimuleren de lidstaten om het juiste en al het mogelijke te doen.
               

                  In dit verband wil ik nog eens wijzen op de brede consultatie rond de Europese sociale pijler, waar het Parlement heel actief aan deelneemt, waarvoor dank. De bedoeling van dit brede debat is om een nieuw referentiekader te ontwikkelen dat we kunnen gebruiken om het werkgelegenheidsbeleid en het sociale beleid van de lidstaten en de Europese Unie te toetsen en te screenen. Zo willen we nagaan of het sociale beleid zorgt voor duurzame stelsels die financieel houdbaar zijn, en voor adequate stelsels die de mensen voldoende beschermen. U weet dat we in de nieuwe semesteraanpak voor sociale bescherming de nadruk leggen op twee punten: duurzaamheid en adequaatheid. Ik hoop dat deze consultatie ertoe bijdraagt om in heel Europa een consensus te bereiken over het feit dat er in de Europese Unie meer convergentie nodig is en wel opwaarts in plaats van neerwaarts. Uiteindelijk moeten we met alle niveaus samen tot een beleid komen waarbij de mensen weten dat we niemand achterlaten.
               

                  Intussen blijven wij in de Commissie roeien met de riemen die we hebben. De bevoegdheden die we hebben, zetten we maximaal in. Wij maken verder werk van de ontwikkeling van referentiebegrotingen, die de lidstaten helpen het juiste beleid te ontwikkelen en die ons helpen het beleid van de lidstaten te monitoren. De uitwisseling van goede werkwijzen is daar een belangrijk onderdeel van. Ik kan u verzekeren dat de Europese Commissie dit thema niet loslaat. Maar, zoals een van de achtbare parlementsleden heeft gezegd: als we opwaartse convergentie willen, als we willen dat iedereen kansen heeft, dan is een minimuminkomen alleen niet voldoende. Dat zal afhangen van ons gehele beleid. Iemand heeft ook uitdrukkelijk gezegd: er moeten ook banen geschapen worden, er moet economische ontwikkeling komen die groei en banen mogelijk maakt. Dat is exact waar het beleid van deze Commissie op gericht is: banen, groei, investeringen en veiligheid. Dat hebt u gisteren nog eens kunnen horen in de State of the Union. Voorzitter, dit was een interessant debat en ik wil u daar heel erg voor bedanken.
               

Πρόεδρος. – Σας ευχαριστώ, κυρία Επίτροπέ, για όσα ενδιαφέροντα μας είπατε. Σημειώνω την επισήμανσή σας ότι χρειάζεται οι πολιτικές σύγκλισης να ενισχυθούν προς τα πάνω και όχι προς τα κάτω.
               

                  Η συζήτηση έληξε.
               


Γραπτές δηλώσεις (άρθρο 162)



José Blanco López (S&D),
por escrito. – Ayer, el presidente Juncker vino a esta Cámara a repetirnos que Europa debe ser más social, que debe luchar contra las desigualdades y recuperar la ilusión de los ciudadanos en el proyecto europeo. Pero esas palabras no fueron acompañadas de ninguna medida real y tangible para aliviar el malestar de la ciudadanía. En la actualidad, hay más de 120 millones de europeos en riesgo de pobreza y exclusión social. Pero el problema es todavía más grave: son 4,2 millones más que en 2008. La crisis económica y social ha dejado a millones de hogares sin ningún tipo de ingreso. Los Socialistas exigimos a la Comisión que cumpla con la promesa del Sr. Juncker en su discurso de investidura y presente una propuesta de Marco Europeo de Rentas Mínimas. No sólo porque es legalmente posible, sino porque es lo más justo. No podemos dejar a 120 millones de personas de lado. La consolidación fiscal no puede ser la única prioridad de la UE. Debemos considerar esta grave crisis social como el mayor riesgo sistémico para la UE y el germen de todos los populismos que están acabando con el proyecto europeo.
               

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Šiuo metu daugiau kaip 120 mln. europiečių susiduria su skurdu dėl tokių priežasčių, kaip ilgalaikis nedarbas, maži atlyginimai ir silpnėjančios socialinės apsaugos sistemos, visų pirma labiausiai nuo krizės nukentėjusiose šalyse. Nenormalu, kai dirbančių žmonių darbo pajamų neužtenka oriam jų šeimų gyvenimui užtikrinti. Ekonomikos augimas savaime nesumažino skurdo ir socialinės atskirties, sunkmetis tik didina skurdą, o minimalios pajamos leidžia apginti labiausiai pažeidžiamus asmenis. Minimalių pajamų sistemos yra svarbus ir veiksmingas skurdo įveikimo būdas, kuriuo remiama socialinė integracija ir patekimas į darbo rinką bei suteikiama galimybė žmonėms gyventi padoriomis sąlygomis. Norčiau atkreipti dėmesį ir į tai, kad net taupymo metu minimalių pajamų sistemos turėtų būti laikomos ne išlaidas didinančiu veiksniu, o pagrindine kovos su krize priemone, kadangi ankstyvos kovai su skurdu skirtos investicijos duoda daugiausia naudos, mažinant ilgalaikes visuomenės išlaidas. Taigi, siekiant pagal strategiją ‘Europa 2020’ įvykdyti įsipareigojimą panaikinti bent 20 mln. žmonių skurdo ar atskirties grėsmę Europos Sąjungoje, Komisija turi imtis konkrečių veiksmų ir siūlyti sprendimus, kurie užtikrintų minimalias pajamas visoje Europoje, kovojant su skurdu. Norėčiau tik dar kartą priminti, kad Komisijos pirmininkas J. C. Junckeris savo inauguracinėje kalboje paminėjo būtinybę visiems europiečiams užtikrinti ‘deramas pajamas’, tačiau ES strategija tebėra neaiški. Taigi, kaip Komisija apibrėžia ‘deramas pajamas’ ir kas joms būdinga?
               

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – Ayer el Presidente Juncker vino a esta Cámara a repetirnos que Europa debe ser más social, que debe luchar contra las desigualdades y recuperar la ilusión de los ciudadanos en el proyecto europeo. Pero esas palabras no fueron acompañadas de ninguna medida real y tangible para aliviar el malestar de la ciudadanía. En la actualidad hay más de 120 millones de europeos en riesgo de pobreza y exclusión social. Pero el problema es todavía más grave: son 4,2 millones más que en 2008. El problema es que la crisis económica y social ha dejado a millones de hogares sin ningún tipo de ingreso. Por ello, los Socialistas exigimos a la Comisión que cumpla con la promesa del Sr. Juncker en su discurso de investidura y presente una propuesta de Marco Europeo de Rentas Mínimas. No sólo porque es legalmente posible, sino porque es lo más justo. No podemos dejar a 120 millones de personas de lado. La consolidación fiscal no puede ser la única prioridad de la UE. Debemos considerar esta grave crisis social como el mayor riesgo sistémico para la UE y el germen de todos los populismos que están poniendo en riesgo el proyecto europeo.
               

Pirkko Ruohonen-Lerner (ECR),
kirjallinen. – Komission puheenjohtaja Junckerin mainitseman ‘asianmukaisen’ tulotason turvaaminen valtaosalle väestöstä tulee olemaan valtava kysymys jo lähitulevaisuudessa. Työpaikkojen määrä on vähenemässä ja varallisuus kertymässä lähinnä valmiiksi varakkaille. Asianmukaisen tulotason turvaaminen on tärkeä myös Händelin esittämän 5. kysymyksen kannalta, jossa tarkastellaan vähimmäistulojärjestelmien aiheuttamaa pitkäaikaista riippuvuutta.
               

                  Suomen hallitus kokeilee lähitulevaisuudessa niin sanottua perustuloa, jonka tavoitteena on rohkaista kansalaisia ponnistamaan pois tukiriippuvuudesta. Perustulon on tarkoitus turvata tietty elintaso kaikille, kannustaa työllistymiseen ja vähentää sosiaalitukien byrokraattista taakkaa. Sillä voidaan pyrkiä osittain tai kokonaan korvaamaan muut sosiaalietuudet. Suomessa kokeilu tulee koskettamaan 2000:ta työtöntä, joille maksetaan 560 euroa verovapaata perustuloa. Tämän tulon päälle saatavat palkkatulot eivät vaikuta perustuloon, mikä kannustaa työllistymään lyhytaikaisestikin. Yksinkertaisuutensa johdosta uusi perustulomalli voi korvata toimeentulojärjestelmiä ja vähentää hallinnollisia kustannuksia.
               

                  Nykyiset toimeentulomallit eivät välttämättä vastaa 2010-luvun työmarkkinoita, minkä takia perustulon kaltaisia kokeiluja tulisi seurata tarkasti myös EU:n tasolla. Suomen kokeilun lisäksi myös Sveitsin perustulokokeilu voi tarjota tuoreita näkökulmia toimeentulomallien uudistamiseen.
               

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – Ayer el Presidente Juncker vino a esta Cámara a repetirnos que Europa debe ser más social, que debe luchar contra las desigualdades y recuperar la ilusión de los ciudadanos en el proyecto europeo. Pero esas palabras no fueron acompañadas de ninguna medida real y tangible para aliviar el malestar de la ciudadanía. En la actualidad hay más de 120 millones de europeos en riesgo de pobreza y exclusión social. Pero el problema es todavía más grave: son 4,2 millones más que en 2008. El problema es que la crisis económica y social ha dejado a millones de hogares sin ningún tipo de ingreso. Por ello, los Socialistas exigimos a la Comisión que cumpla con la promesa del Sr. Juncker en su discurso de investidura y presente una propuesta de Marco Europeo de Rentas Mínimas. No sólo porque es legalmente posible, sino porque es lo más justo. No podemos dejar a 120 millones de personas de lado. La consolidación fiscal no puede ser la única prioridad de la UE. Debemos considerar esta grave crisis social como el mayor riesgo sistémico para la UE y el germen de todos los populismos que están acabando con el proyecto europeo.
               
6.   Application of the Employment Equality Directive (debate)

Πρόεδρος. – Το επόμενο σημείο στην ημερήσια διάταξη είναι η συζήτηση επί της έκθεσης της Renate Weber , εξ ονόματος Επιτροπής Απασχόλησης και Κοινωνικών Υποθέσεων, σχετικά με την εφαρμογή της οδηγίας 2000/78/ΕΚ του Συμβουλίου, της 27ης Νοεμβρίου 2000, για τη διαμόρφωση γενικού πλαισίου για την ίση μεταχείριση στην απασχόληση και την εργασία (‘οδηγία για την ισότητα στην απασχόληση’) (2015/2116(INI)) (A8-0225/2016).
               

Renate Weber,
rapporteur. – Mr President, I would like to start by thanking the shadow rapporteurs not only for their sound and constructive contribution to this report, but mainly for their genuine commitment and work for the protection of human rights and for combating discrimination.
In 2000, I was part of a human rights organisation network that advocated for the adoption of anti-discrimination legislation at the EU level. When the two equality directives were adopted we considered it an historical moment, because discriminating against other human beings is one of the most despicable behaviours one could imagine. Sixteen years later, I have the privilege as a Member of this European Parliament to evaluate how the Employment Equality Directive has been implemented. In 2000, a duty was imposed on our Member States to provide protection against discrimination in the areas of employment and occupational and vocational training.
It comes as no surprise that, while some Member States have gone beyond its requirement by extending protection against discrimination to other areas, including access to goods and services, others are still pretty far from implementing it at the minimum level. The report highlights the necessity of collecting equality data both at the level of Member States and the European Union in order to make it easier to prove the existence of discrimination and, particularly, indirect discrimination. There is quite a discrepancy between the levels of discrimination experienced and discrimination reported.
Awareness-raising, with the help of equality bodies and the social partners, is of utmost importance at all levels of society considering that the victims themselves still have difficulty in recognising discrimination, let alone fighting it. I cannot stress enough the role of equality bodies in awareness-raising and data election in helping the victims but also the employers to understand how to change their policies in line with equality requirements. The impartiality of such bodies must be ensured and their activity supported, including through adequate funding.
I particularly want to emphasise the issue of multiple discrimination, which is often a consequence of the existence of fragmented rules and standards across Member States. If it is difficult for the victims of one type of discrimination to understand the situation and act, we can easily imagine their difficulties when they face multiple discrimination.
It is important to note that access to justice is still limited in many discrimination cases, and the report strongly recommends that the Member States ensure that victims can obtain accessible legal advice and assistance at all stages of the legal process, including confidential counselling in person by equality bodies or appropriate intermediaries. Legal redress is not only important for the victims, but it also has an educational impact on society because pursuing court cases and ensuring adequate representation are still problematic in some cases.
We asked the Member States to find ways to help victims including, for example, by means of court tax exemptions or reductions or legal aid and assistance from specialised NGOs. In fact, it is important to recognise the legal standing of NGOs with a legitimate interest in the relevant judicial or administrative procedures. Sharing good practices among Member States is a must. Acknowledging the importance of fighting all forms of discrimination, I truly hope that this House will adopt this report with a large majority.

Marianne Thyssen,
Member of the Commission. – Mr President, honourable Members, I would like to start by thanking the rapporteur, Ms Weber, who prepared this comprehensive assessment of the application of the Employment Equality Directive. Discrimination on whatever grounds has no place in the Union. Therefore, the Commission is strongly committed to ensuring that non-discrimination directives are effectively implemented, so as to foster a fairer and more inclusive society, including labour markets providing opportunities to all.
The draft outline of the European Pillar of Social Rights specifies that ‘labour market participation of under-represented groups shall be enhanced, ensuring equal treatment in all areas, including by raising awareness and addressing discrimination’. We cannot deny that recent statistics raised certain concerns. According to the 2015 Eurobarometer Survey on discrimination, there is at least a widespread perception of discrimination in the European Union. 64% of the respondents were concerned about discrimination on the grounds of ethnic origin, 58% for sexual orientation, 50% for disability and the same percentage for religious belief. However, we see positive developments. The survey shows, for example, that citizens are increasingly aware of their rights in this area, which is the first critical step in order to improve their enforcement. Our joint implementation report from 2014 on the Race and Employment Equality Directives concluded that they were correctly transposed by Member States. The report also pointed to the necessity of combining existing legislation with appropriate policy action by improving, specifically, awareness of rights, and indeed access to justice. Your report rightly highlights, among others, all these aspects. The Commission is committed to make full use of the Directive on many fronts. Let me mention just a few examples.
Firstly, we promote analysis and research on the situation across Member States through the yearly comparative report on anti-discrimination in Europe referred to in your report; through the report on sexual orientation-based discrimination; through the report on reasonable accommodation for disabled people in the employment context in the European Union; through the report on intersexual discrimination in EU gender-equality and non-discrimination law; and through the ongoing study on equality data collection. We are fully aware that producing these reports is in itself not a solution, but understanding patterns of discrimination is crucial for informed policy-making and enforcement.
Secondly, the High Level Group on Non-discrimination, Equality and Diversity facilitates the exchange of best practices. To improve awareness of rights and access to justice, we support the strengthening of the national equality bodies. We have run training, seminars and conferences such as the 2015 Colloquium on Fundamental Rights, which focused on tolerance and respect, preventing and combating anti-Semitic and anti-Muslim hatred in Europe, and the seminar focusing on multiple discrimination. Moreover, we collaborate and support various organisations active in the field of anti-discrimination – the Academy of European law, the European Union Fundamental Rights Agency and Equinet, the well-known network of national equality bodies for the promotion of equal treatment.
Thirdly, in the legislative field, the 2008 proposal for an equal treatment directive aims at extending the prohibition of discrimination on the grounds of religion or belief, disability, age or sexual orientation into areas not yet covered, among others the areas of social protection, social advantages, education, and access to and supply of goods and services. It would thus align the protection to that provided on the grounds of race. Directives prohibiting discrimination on grounds of sex do not cover social protection, social advantages and education, as you know. I trust the proposal will be adopted soon by the Council.
We have also achieved progress in the discussions on the proposed Directive for a European Accessibility Act, both in Council and in Parliament. Accessibility is a catalyst for the full and equal participation of people with disabilities in society. I would like in this context also to mention the intense work in relation to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, and the forthcoming review of the European Disability Strategy.
Last but not least, in 2015 we proposed a full list of actions to advance on LGBTI. Let us not forget our European Court of Justice, that also plays an important role in clarifying the scope of European anti-discrimination law. For example, we are currently expecting important rulings on two pending cases relating to dismissals of female workers wearing Islamic headscarves in private firms.
Lastly, I want to stress that inclusive labour markets can only be achieved through a partnership approach involving all stakeholders. Public authorities can help people gain skills to get jobs and contribute to growth. Companies can commit to diversity and, as a result of diversity, benefit from enhanced productivity, innovation and performance. Trade unions, NGOs and academia can contribute valuable insights and help in spreading best practices on diversity and non-discrimination. Thank you for your attention.

Helga Stevens,
rapporteur voor advies van LIBE. – Uit dit verslag blijkt dat er 16 jaar na de goedkeuring van de EU-richtlijn gelijke behandeling in arbeid en beroep nog veel werk aan de winkel is. Er is zeker vooruitgang geboekt, maar personen met een beperking blijven nog zwaar ondervertegenwoordigd op de arbeidsmarkt. Minder dan 50 procent heeft een job, tegenover 70 procent voor personen zonder beperking. Een brede, allesomvattende aanpak blijft dus nodig op alle domeinen, met gebruik van het concept van redelijke aanpassingen. Hierbij dient erover gewaakt te worden dat ook personen met een beperking kunnen genieten van vrij verkeer van personen, wat nu vaak niet het geval is. Werknemers met een beperking worden bijvoorbeeld vaak geconfronteerd met allerlei belemmeringen, ook administratieve, waarmee werknemers zonder handicap niet worden geconfronteerd. Onaanvaardbaar toch! Tot slot ben ik blij dat in het verslag wordt verwezen naar het VN-Verdrag voor de rechten van personen met een handicap, het enige algemene mensenrechtenverdrag dat de Europese Unie tot dusver heeft geratificeerd.
               

Michaela Šojdrová,
navrhovatelka Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví. – Pane předsedající, dovolte mi, abych poděkovala, paní poslankyni Weberové za její práci na zprávě. Společně se shodujeme na tom, že diskriminace v zaměstnání je problém, který musí být dál aktivně řešen, a musíme usilovat o zlepšení v této oblasti.
               

                  Byla jsem předkladatelkou stanoviska Výboru pro práva žen a v něm jsme poukázali na problém nepřímé a vícenásobné diskriminace žen. Také jsme konstatovali, že je třeba zabývat se otázkou znevýhodněného postavení žen, které souvisí s jejich mateřstvím. Za práci žen v domácnosti a jejich péči o děti musíme ženy ocenit a umožnit jim návrat do práce, pokud to bude jejich volba.
               

                  Zprávu jako celek vítám, mám k ní ale některé výhrady. Spíše je třeba důsledně aplikovat stávající legislativu, než předkládat nové směrnice. Za velmi problematickou snahu považuji také harmonizaci etických otázek, případně kritiku členských států, které přistupují k zákazu nošení náboženských symbolů na pracovišti. V těchto otázkách bychom měli respektovat subsidiaritu a nechat členské státy, aby tyto otázky řešily ve své působnosti. Prosazování rovného zacházení v zaměstnávání je tedy úkol, který trvá a který musíme dále podporovat.
               

David Casa,
f'isem il-grupp PPE. – U jiena nibda billi nirringrazzja lir-Rapporteur għax-xogħol tajjeb li għamlet f'din id-Direttiva, għax l-implimentazzjoni tagħha testendi l-protezzjoni kontra d-diskriminazzjoni pprovduta taħt il-liġi tal-Unjoni Ewropea billi telenka qafas ġenerali illi bih tista' tiġi miġġielda d-diskriminazzjoni fuq bażi ta' reliġjon jew twemmin, diżabilità, età, orjentazzjoni sesswali, fejn jidħol impjieg jew okkupazzjoni. Dan sar bil-mira li jiġi in effett fil-pajjiżi membri bil-prinċipju tat-trattament ugwali mingħajr ma jiġi mminat ir-rwol tal-pajjiżi membri f'dan il-proċess.
               

                  Irridu niggarantixxu li l-pajjiżi membri li sfortunatament anke dalgħodu mhumiex rappreżentati hawn mill-Kunsill sabiex jaqsmu l-esperjenzi u l-prassi tagħhom, sabiex nibnu fuq l-esperjenza li diġà nġabret mill-istituzzjonijiet, sabiex ikollna dinja aktar tolleranti madwarna u nnaqqsu kemm jista' jkun din id-diskriminazzjoni.
               

(Il-kelliem qabel li jwieġeb għal mistoqsija ‘karta blu’ skont l-Artikolu 162(8) tar-Regoli ta' Proċedura).


Tibor Szanyi (S&D),
Kékkártyás kérdés. – Tisztelt Képviselő Úr! Két dologban mindenféleképpen egyetértünk, de egy kérdésem is lenne: az egyik az az, amit Ön is említett, hogy tényleg egy jó jelentéssel állunk szemben, a másik pedig az, hogy hát a tagországoknak bizony, a tagországi kormányoknak még bőven-bőven van teendőjük, különösen néhánynak, amely úgy lemaradt ebben az egész folyamatban.
               

                  Kérdésem viszont, hogy Ön úgy érzi-e, hogy a mostani akár tagállami, akár európai uniós intézményi intézkedések lehetővé teszik-e elégséges módon azt, hogy a gyerekek, a fogyatékos gyerekek már felnövésük időszakában a szüleikkel együtt tudjanak készülni a nehéz jövőre?
               

David Casa (PPE),
tweġiba karta blu. – Naturalment Sur President, jiena fid-diskors tiegħi għidt illi nnaqqsu kemm jista' jkun id-diskriminazzjoni. Naturalment, għadna m'aħniex perfetti, fadal ħafna xi jsir, hemm diversi pajjiżi li għandhom diversi tipi ta' diskriminazzjoni u rridu naraw kif ilkoll flimkien naqsmu l-esperjenzi tagħna, kif għidt, ħalli kemm jista' jkun id-diskriminazzjoni nippruvaw neliminawha darba għal dejjem minn fuq il-postijiet tax-xogħol tagħna, grazzi.
               

Vilija Blinkevičiūtė,
S&D frakcijos vardu. – Ačiū Pirmininke. Pirmiausiai dėkoju pranešėjai Renate Weber už gerą pranešimą ir už mūsų bendradarbiavimą. Iš tikrųjų ši direktyva turi įtakos kiekvieno iš mūsų Europos Sąjungos, kiekvienam iš mūsų Europos Sąjungos piliečių – tiek jaunam, tiek vyresniam, tiek neįgaliam, tiek vyrui ar moteriai. Ypač svarbu suvokti, kad dėl Europoje vykstančių demografinių pokyčių, taip pat dėl pensinio amžiaus ilginimo, vyresnio amžiaus žmonių diskriminacijos dėl amžiaus klausimas užimtumo srityje tampa vis aktualesnis. Todėl, jei jau mes priimame sprendimus valstybėse narėse ilginti pensinį amžių, tai privalome mūsų senjorams užtikrinti visas įmanomas galimybes likti darbo rinkoje kaip pilnaverčiams darbuotojams. Taip pat noriu paraginti valstybes nares užtikrinti vyresnio amžiaus darbuotojų apsaugą nuo nesąžiningo atleidimo pensinio amžiaus atveju, nes vyresnių darbuotojų teisės iš tikrųjų neretai valstybėse yra pažeidinėjamos. Kita, į ką noriu atkreipti dėmesį – tai, kad mes vis dar nesugebame nuo diskriminacijos apsaugoti labiausiai pažeidžiamų visuomenės narių – žmonių su negalia. Kai kurios valstybės narės iš tikrųjų pažeidžia šią direktyvą nes nesugeba pritaikyti neįgaliesiems darbo vietų, nesuteikia tinkamo gyvenimo ir kokybiškų darbo sąlygų, neužtikrina lygių galimybių į švietimą ir į profesinį mokymą. Todėl vėl turime raginti valstybes nares pasinaudoti ir struktūriniais fondais, kad būtų pritaikytos darbo vietos bei suteikiama reikiama pagalba neįgaliesiems darbo vietoje. Taip pat turime spręsti priekabiavimo darbe problemą, kuri gali kilti dėl įvairių priežasčių – ir dėl lyties, ir dėl amžiaus, dėl religinių įsitikinimų, kuris žeidžia žmogaus orumą, kuris žemina, ir galiausiai darbuotojui iš tikrųjų sunku dirbti tokioje darbo aplinkoje. Todėl manau, kad labai svarbu skleisti informaciją ir daryti informacines kampanijas žmonėms dėl jų teisių ir galimybių darbe ir darbo rinkoje, bei dėl darbdavių atsakomybės darbuotojų atžvilgiu. Daugelis mūsų piliečių net nežino, kokios teisės yra numatomos šioje direktyvoje. Ačiū!
               

Ulrike Trebesius,
im Namen der ECR-Fraktion. – Herr Präsident! Die EKR unterstützt Maßnahmen, die sich gegen Diskriminierung am Arbeitsplatz richten. Es ist uns aber auch ein zentrales Anliegen, dass unsere Wirtschaft nicht mit Verordnungen überzogen wird, die am Ende Arbeitsplätze kosten könnten. Ich bin deshalb besonders froh, dass der Bericht einen Bezug zur Vereinbarung über bessere Rechtsetzung herstellt. Wie bei jedem legislativen Papier müssen wir sicherstellen, dass die Ziele erreicht werden und keine unerwünschten Nebeneffekte entstehen. Diskriminierung sollte nicht nur am Arbeitsplatz bekämpft werden. Da der Ministerrat sich aber nicht auf einen Kompromiss einigen konnte, sollten wir die Antidiskriminierungsrichtlinie überarbeiten und verschlanken.
               

                  Zwei Anmerkungen zum Schluss: Die EKR wird die Sozialklauseln im öffentlichen Beschaffungswesen nicht unterstützen, ebenso wenig die dringende Einführung einer Richtlinie zum Mutterschutz auf EU-Ebene. Das gehört nach wie vor in die Hände der Nationalstaaten.
               

Marian Harkin,
on behalf of the ALDE Group. – Mr President, this report by my colleague Renate Weber is a comprehensive and well-balanced assessment on the challenges we face in ensuring equal treatment in employment. Some of these challenges were already articulated by Commissioner Thyssen earlier. This report deals with core issues such as disability, age, religion and belief and sexual orientation, but it also looks at the horizontal aspects which underpin them.
Some of the issues are more straightforward and can be measured more easily. These include, for example, the provision of reasonable accommodation for people with disabilities, the use of universal design in public places, the inclusion of social clauses in public procurement procedures, the need to conduct a review of upper age limits for certain jobs and act on them, and also the need for Member States to work towards ensuring mutual recognition of partnership status, matrimonial regimes and parenting rights. But, equally, some issues are very difficult and very sensitive. Some have a significant impact at national level sometimes because of culture, history or more recent events. All I would say on that aspect is that, when you justify discrimination in the area of employment on those issues, you open a Pandora's box.

Rina Ronja Kari,
for GUE/NGL-Gruppen. – Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til ordføreren for en rigtig god betænkning. Betænkningen tager jo fat i et vigtigt emne, som berører os alle sammen. Nemlig spørgsmålet om at skabe et mangfoldigt arbejdsmarked, der henvender sig til alle uanset køn, seksuel orientering, alder, etnicitet, social oprindelse, religion eller handicap. For mig at se skal handling på ligestillings- og ligebehandlingsområdet ses som et opgør med den forskelsbehandling, som alt for mange mennesker oplever. Hvis vi bare ser på kvindernes situation på arbejdsmarkedet, så ser vi alt for store forskelle i lønninger og ansættelsesvilkår på trods af, at de har samme uddannelse og arbejdsopgaver som deres mandlige kollegaer. På samme måde kæmper vores minoritetsgrupper i samfundet mod fordomme, ja også ofte mod uvidenhed, blandt mulige chefer og fremtidige kollegaer. Det gør deres vej ind på arbejdsmarkedet alt for besværlig og nogle gange næsten umulig. Vores samfund har brug for at tilpasse sig nutidens kulturelle miljøer for at kunne gøre op med forskelsbehandling, som der stadig er alt for mange, der oplever. Vi skal sætte medlemsstaterne fri af de økonomiske nedskæringspolitikker, vi skal give dem mulighed for at investere i flere arbejdspladser og i bedre arbejdspladser. Vi skal betragte indsatsen imod forskelsbehandling som en investering i fremtiden for hele samfundet. Det er ikke et individuelt problem, men en kollektiv opgave.
               

Tatjana Ždanoka,
on behalf of the Verts/ALE Group. – Mr President, I would like to congratulate Renate Weber on this report. The Green/EFA Group fully supports the call addressed to the Council to break the deadlock and speed up the adoption of the EU horizontal anti-discrimination directive. At the present time the extension of the existing anti-discrimination legislation, and the enforcement of its consistent application, should be viewed as an important element in the prevention of radicalisation.
Council Directive 2000/78/EC makes it possible to introduce positive action in respect of groups suffering from severe and structural discrimination, a possibility not fully used by Member States.
I also want to underline and support the recommendation on the adoption of a European framework for national strategies to combat anti-Semitism and Islamophobia. I would like to add here that Russophobia is a further phenomenon that has appeared recently.

Laura Agea,
a nome del gruppo EFDD. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ringrazio la collega Weber per questo lavoro. La direttiva nasce 16 anni fa e, a prescindere da qual è lo stato di implementazione fatto in questi anni, ritengo che il lavoro che è stato fatto sia fondamentale, perché nell'arco di questo periodo i problemi strutturali degli Stati membri hanno creato nuove disuguaglianze.
               

                  Abbiamo nuove fasce di popolazione, soprattutto all'interno del mercato del lavoro, che subiscono disuguaglianze. Sono, per esempio, le persone a cui è stato imposto un innalzamento dell'età pensionabile e che in qualche maniera subiscono una discriminazione perché non hanno le competenze adeguate per adattarsi al cambio del mercato del lavoro, così come quelle persone che, vittime della crisi economica, hanno perso il posto di lavoro in un'età in cui è complicatissimo ricollocarsi all'interno del mercato del lavoro, quindi è importante.
               

                  Ritengo che sia importante la tutela delle persone che denunciano la discriminazione che subiscono sul luogo di lavoro, così come la necessità di un'assistenza garantita quando lo fanno, come intento educativo. E soprattutto rivolgo un invito: le nostre Costituzioni – credo tutte, la mia in particolare lo fa all'articolo 3 – ricordano che è compito dello Stato rimuovere tutti gli ostacoli di qualunque natura che generano disuguaglianza e impediscono la libertà. Quindi a volte occorre fare un passo indietro, verso quello che era, per fare passi avanti oggi.
               

Dominique Bilde,
au nom du groupe ENF. – Monsieur le Président, je tiens tout d'abord à remercier Mme le rapporteur, qui insiste, dans son exposé des motifs, sur le fait que, dans l'Union, doivent régner le pluralisme et la non-discrimination, notamment fondée sur les convictions. J'espère que ce rappel sera entendu par certains de mes collègues qui, parfois, pratiquent ce genre d'exclusion ici, au sein du Parlement européen.
               

(Intervention hors micro de M. Lavrilleux)


                  Comment? Des exemples? Récemment, j'ai été prise à partie dans ma commission de la culture et de l'éducation, où on a interdit à tous les groupes de soutenir mes amendements parce que je faisais partie de ce groupe justement, et j'estime que ça, c'est quand même très grave dans notre institution, surtout dans la mesure où ces amendements étaient tout à fait dans la ligne de ce que tout le monde demande actuellement.
               

(Intervention hors micro de M. Lavrilleux)


                  Écoutez, ça dépend comment on fait son travail. Moi je le fais avec mon cœur et je trouve ça particulièrement discriminatoire.
               

                  Il y a des éléments très positifs dans ce rapport. Je salue tout d'abord la partie consacrée au handicap et le rappel de la nécessité de tout mettre en œuvre en faveur…
               

(Le Président retire la parole à l'oratrice)


Πρόεδρος. – Οι κανόνες πρέπει να τηρούνται προς όλες τις κατευθύνσεις, αυτό κάνω, ως Πρόεδρος. Δεν υπάρχει καμία διάκριση.
               

Dominique Bilde (ENF). – Pardon? Comment? Donc on m'interpelle, mais je n'ai pas le droit de réponse, je dois me laisser insulter!
               

(Intervention hors micro)


                  Pour moi si, vous me traitez de menteuse, là.
               

(Intervention du Président)


                  Non, mais ce n'est pas grave. Donc c'est bien exactement ce que j'ai dit au départ.
               

Λάμπρος Φουντούλης (NI). – Κύριε Πρόεδρε, νομίζω πως όλοι είμαστε πεπεισμένοι πως για την ίδια ποιότητα και ποσότητα εργασίας οποιοσδήποτε πρέπει να λαμβάνει την ίδια αμοιβή. Να έχει τα ίδια γενικά δικαιώματα, ανεξάρτητα με το αν είναι άντρας ή γυναίκα, ασχέτως εάν έχει ή όχι κάποιας μορφής αναπηρία. Το σημαντικό, όμως, είναι να καταφέρουμε να δημιουργήσουμε και τις προϋποθέσεις που απαιτούνται ώστε ακόμα και αυτοί οι οποίοι, εξαιτίας είτε κάποιου ατυχήματος, είτε κάποιας συγγενούς πάθησης, δεν έχουν τη δυνατότητα να ανταγωνιστούν με τους υπόλοιπους στην αγορά εργασίας, πρέπει να έχουν εξασφαλισμένη πρόσβαση σε θέσεις εργασίας που θα τους επιτρέπει να ζουν με αξιοπρέπεια και να μην είναι οικονομικά εξαρτώμενοι από τρίτους, όπου φυσικά αυτό είναι εφικτό. Σε κάθε περίπτωση, όμως, δεν μπορεί να εξασφαλιστεί η ισότητα στην εργασία αν πρώτα δεν έχει εξασφαλιστεί η ίδια η εργασία. Γνωρίζετε πολύ καλά το τεράστιο πρόβλημα ανεργίας που υπάρχει σε πολλές χώρες της Ευρώπης, με πρώτη από όλες την Ελλάδα. Όταν λοιπόν είναι τόσο περιορισμένες οι θέσεις εργασίας, το κεφάλαιο πάντα θα εκμεταλλεύεται τους εργαζόμενους. Πρέπει να δημιουργήσουμε τις συνθήκες εκείνες που θα επιτρέψουν σε όλους να έχουν εργασία, παράγοντας που από μόνος του θα βοηθήσει και στην ισότητα μεταξύ των εργαζομένων.
               

Brando Benifei (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ieri mattina il presidente Juncker ha affermato che, a dispetto dei miglioramenti, pur incoraggianti, la questione dell'occupazione rimane prioritaria in tutta Europa. Ma non può esistere una solida crescita occupazionale se non si lotta anche contro le discriminazioni nell'accesso al lavoro e sul posto di lavoro.
               

                  A 15 anni dall'entrata in vigore della direttiva per la parità di trattamento in materia di occupazione e condizioni di lavoro, il tasso di disoccupazione delle persone con disabilità è ancora quasi doppio rispetto a quello relativo alla popolazione generale. Dopo la sua adozione da parte dell'Unione, la Convenzione ONU sui diritti delle persone con disabilità fornisce buone basi per la definizione del concetto stesso della disabilità nonché per i concetti di progettazione universale degli spazi fisici e di soluzioni ragionevoli adeguate. Inoltre, un ritorno economico importante è possibile con gli investimenti in accessibilità oltre che un guadagno in termini di inclusione sociale.
               

                  Dunque è necessario che gli Stati membri facciano molto di più per rendere appetibili queste soluzioni ragionevoli che già esistono.
               

Czesław Hoc (ECR). – Panie Przewodniczący! Unia Europejska czasami nazywana jest towarzystwem im. Karola Darwina, czyli elita władz unijnych popiera interesy silnych partnerów. Zatem jeśli tak jest, to czy Unia może zagwarantować równość w zatrudnianiu i pracy, skoro w tej pseudorówności na końcu wygrywa silniejszy? Czy zatem dyrektywa transportowa, która ma zniszczyć polską, największą w Europie flotę transportową tirów, ciężarówek, wprowadzając zasadę tak zwanej płacy minimalnej czy też zasady dotyczące pracowników delegowanych, to przejaw walki Unii o równe traktowanie w obszarze zatrudnienia i pracy, czy też po prostu ukryty bądź jawny protekcjonizm tych najsilniejszych? Czy wskaźnik zatrudnienia osób niepełnosprawnych wynoszący poniżej 50 % w porównaniu z 70-procentowym wskaźnikiem zatrudnienia populacji ogólnej jest wizytówką Unii i powodem do dumy, czy też dowodem na dominację silniejszego? Zatem problem równego traktowania w zakresie zatrudnienia i pracy Unia Europejska powinna i musi potraktować poważnie i uczciwie.
               

Yana Toom (ALDE). – Mr President, I would like to thank Renate Weber for the excellent job she has done.
The Employment Equality Directive bans discrimination on the grounds of religion or belief. Can we use this act to justify a ban on wearing headscarves in the workplace or other religious symbols? Many MEPs believe that we can – for security reasons, for instance, or because this is a symbol of oppression.
The European Court of Justice found such bans permissible if all religious symbols are prohibited in a particular workplace. In spite of that, I would remind you that even a neutrally expressed requirement might lead to unlawful discrimination, for instance if employers deliberately introduce obstacles to the employment of members of particular religious groups. In this context, Muslim woman are particularly vulnerable.
Democratic states should not dictate to us what to wear. European values have nothing to do with fashion. Security considerations are hardly relevant in the context of headscarves. The free will of women, whether it is determined by personal, cultural or religious reasons, should be respected. I will finish my speech by reminding you that tolerance is one of the main European values.

Jana Žitňanská (ECR) – Cieľom smernice o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní a povolaní, ktorá je súčasťou aj slovenského právneho poriadku, je zabezpečiť, aby ľudia neboli diskriminovaní v prístupe na trh práce ani pri výkone svojho povolania.
               

                  Realita pre ľudí so zdravotným postihnutím je však častokrát iná. Zamestnávať ich nechcú nielen súkromné firmy, ale ani orgány štátnej správy a naša spoločnosť je stotožnená s názorom, že títo ľudia patria do chránených dielní, a nie na otvorený trh práce. Existujú však aj jednotlivci a organizácie, ktorí prichádzajú s inovatívnymi myšlienkami a dokazujú nám, že aj ľudia so zdravotným postihnutím majú obrovský potenciál a pri dobre nastavených podporných opatreniach dokážu byť plnohodnotnými zamestnancami. Medzi takéto projekty patrí napríklad iniciatíva ‘Každá firma potrebuje svojho autistu’, v rámci ktorej odborníci školia a pripravujú na zamestnanie nielen samotných ľudí s autizmom, ale aj ich budúcich zamestnávateľov; alebo rehabilitačno-vzdelávacie centrum Bivio, ktoré chce pomáhať s uplatnením sa na trhu práce ľuďom s mentálnym postihnutím. Týmto organizáciám nechýba odvaha, odhodlanie, ani know-how. Jediné, čo postrádajú, je podpora zo strany štátu a to sa musí zmeniť.
               

Διαδικασία catch-the-eye


Jérôme Lavrilleux (PPE). – Monsieur le Président, je voudrais simplement revenir sur le sujet du port de symboles religieux en entreprise soulevé notamment dans le paragraphe 21 du rapport.
               

                  Au nom des membres de la délégation française du Parti populaire européen (PPE), je souhaiterais rappeler le principe de subsidiarité concernant les règles qui encadrent le port de symboles dits à caractère religieux, que ce soit dans les entreprises ou dans l'espace public.
               

                  Si les États membres, laïcs ou non, doivent garantir la liberté religieuse, il leur appartient cependant de fixer sur tout ou partie de leur territoire, en fonction de leur histoire et de leur culture, ou encore au nom de l'égalité des sexes ou de la sécurité, des règles encadrant la pratique religieuse, en conformité avec les textes européens. Nous tenons absolument au respect de ce principe et je voulais le rappeler.
               

Maria Grapini (S&D). – Domnule președinte, doamnă comisar, vreau să mulțumesc și eu raportoarei, Renate Weber, și celorlalți care au lucrat la raport. Egalitatea de tratament la încadrarea și ocuparea forței de muncă nu cred că trebuie să mai fie pusă la îndoială de cineva din toate punctele de vedere: sex, naționalitate, religie. De altfel, constituțiile statelor membre prevăd clar egalitatea de tratament. Problemele apar atunci când trebuie să le aplicăm în practică. Am ținut să iau cuvântul pentru a sublinia importanța raportului și să trag un semnal de alarmă față de nerespectarea egalității de tratament la locul de muncă sau la solicitarea unui loc de muncă, în mod deosebit când este vorba de persoane cu dizabilități sau în cazul femeilor în procesul de salarizare. Există, încă, cazuri de hărțuire la locul de muncă sau presiuni pentru a părăsi locul de muncă. Eu cred în nevoia de tratament egal prin respectarea valorilor și competențelor fiecărei persoane, de aceea susțin acest raport.
               

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, έχουν περάσει 15 χρόνια από την έγκριση της οδηγίας για την ισότητα στην απασχόληση, στόχος της οποίας είναι η καταπολέμηση των διακρίσεων στον τομέα της εργασίας εντός των κρατών μελών της Ένωσης. Και όμως, οι ανισότητες στον χώρο εργασίας εξακολουθούν να υπάρχουν. Ειδικότερα, το ποσοστό απασχόλησης των ατόμων με αναπηρία εντός της Ένωσης είναι πολύ κάτω του 50%, ενώ τα ποσοστά ανεργίας των ατόμων με αναπηρία αγγίζουν το 18,3%. Είναι δηλαδή σχεδόν διπλάσια από εκείνα του γενικού πληθυσμού στην Ευρωπαϊκή Ένωση. Παράλληλα, στον εργασιακό χώρο διαπιστώνεται ένα έντονο μισθολογικό και συνταξιοδοτικό χάσμα ανάμεσα στα δύο φύλα. Επιπλέον, στους χώρους εργασίας παρατηρούνται διακρίσεις όσον αφορά τη διαδικασία πρόσληψης ανάμεσα στα δύο φύλα, ενώ οι γυναίκες είναι αυτές που πλήττονται περισσότερο από την οικονομική κρίση με κίνδυνο να βρεθούν σε επισφαλείς θέσεις εργασίας ή να καταστούν άνεργες. Λαμβάνοντας υπόψη ότι έχει ήδη εγκριθεί από το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο η οδηγία για την ισότητα, κάθε είδους διάκριση στην απασχόληση θα πρέπει να εξαλειφθεί άμεσα.
               

Romana Tomc (PPE). – Nediskriminacija, strpnost, pravičnost in enakost med spoloma so besede, za katere si želimo, da bi opisovale našo družbo.
               

                  V Evropi je kljub znatnemu napredku v zadnjih letih diskriminacija na žalost še vedno prisotna, predvsem pri zaposlovanju, kar seveda ima negativne učinke na vse vidike življenja, posebej pa ima negativne učinke ne samo za družbo kot tako, ampak na posameznika.
               

                  Mislim, da je v boju s tem problemom potrebno okrepiti predvsem dialog med vladami, dialog s civilno družbo in seveda predvsem tudi s socialnimi partnerji. Hkrati pa je treba narediti vse, da bo javnost bolj ozaveščena o tem problemu.
               

                  Države članice morajo vsaka pri sebi poskrbeti za sistematično uskladitev zakonodaje in za dosledno uveljavljanje načela enakega obravnavanja.
               

Csaba Sógor (PPE). – Elnök Úr! Az egyenlő bánásmódról szóló vonatkozó irányelv alkalmazásának értékelése mellett nem hagyhatjuk figyelmen kívül a jogszabály hatályának indokolatlan korlátozását sem. A nemzeti kisebbségekhez tartozás alapján történő hátrányos megkülönböztetés nem része az irányelv szövegének. Éppen ezért üdvözlöm a jelentésben foglalt, a Bizottságnak szóló felhívást, amely a hátrányos megkülönböztetés valamennyi típusának figyelemmel követésére szólítja fel a testületet.
               

                  Itt az ideje, hogy a Tanács végre dűlőre jusson a megkülönböztetés elleni horizontális uniós irányelv elfogadásának ügyében is, amely a munkahelyen kívüli megkülönböztetéssel szemben védené az európai polgárokat. A LIBE-véleményemben is javasoltam: nemzeti kisebbséghez tartozás alapján történő diszkrimináció tilalmának érvényesülése is kerüljön a jogalkotás és az ellenőrzés irányának homlokterébe. Hiszen több millió uniós polgár mindennapi tapasztalata a hátrányos megkülönböztetés.
               

Rosa Estaràs Ferragut (PPE). – Señor Presidente, los fundamentos de la Unión Europea son, sin duda, el respeto, la dignidad humana, la igualdad, la democracia, el Estado de Derecho y el respeto de los derechos humanos. A raíz de esto, hace quince años se aprobó la Directiva para la igualdad en el empleo. Es una Directiva que tiene como objetivo la lucha contra la discriminación y, si bien ha habido mejoras en los últimos años, qué duda cabe de que todavía hay retos con determinados colectivos vulnerables, como el de la discapacidad, un colectivo en el que centro una gran parte de mi trabajo. Ahí se puede hacer mucho para poder hacer los ajustes razonables en empleo, políticas fiscales, políticas activas y diseños universales. Pero también hay otros colectivos vulnerables. Lo dice muy bien el informe: colectivos discriminados por razones de religión, por razones de edad y, también, por razones de orientación sexual.
               

                  Se necesita algo más que legislación. Se necesita un compromiso político firme. Pero se necesita, también, crear una cultura de solidaridad y que se respire dignidad, que se respire igualdad. En definitiva, se necesita la adopción de medidas efectivas que puedan convertir esta sociedad en una sociedad que luche como prioridad por la igualdad.
               

Τέλος παρεμβάσεων με τη διαδικασία catch-the-eye


Marianne Thyssen,
Member of the Commission. – Mr President, this debate demonstrates how important it is to remain vigilant and continue fighting against all forms of discrimination, notably on the labour market. As I said, I hope, and the Commission trusts, that the proposal for a horizontal directive will soon be adopted by the European Council. The European directives have set up a comprehensive Europe-wide legal framework against discrimination that has been transposed in all Member States. In 2014, the Commission reviewed their application and found that often there is a lack of awareness, sometimes a weak implementation and enforcement at national level. The Commission has, therefore, further developed support to Member States in order to facilitate the full implementation of those directives, in particular by ensuring that the investment priorities of the European structural funds such as the European Social Fund properly include the fight against discrimination in employment. As you know, with Věra Jourová we last year launched a new initiative to promote work-life balance, with the main objective to ensure that women are not obliged to choose between a family and a professional career. Ms Weber's report and its recommendations will help the Commission to further monitor and, where needed, improve the policy framework on equality on the labour market. I thank you for the report and this debate and I thank you for your attention.

Renate Weber,
rapporteur. – Mr President, I would like to thank the Commissioner and all the colleagues for their comments. The report highlights the need for adequate training for all relevant stakeholders: from employees of authorities of all kinds to law-enforcement bodies, judges, prosecutors and lawyers. However, I am now thinking that we, as public representatives, could also benefit from such training because I have a hard time understanding how the implementation of a fundamental right, which is provided for by Article 10 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, could be a matter of subsidiarity.
We have well-established European Court of Human Rights jurisprudence on the restriction of the fundamental right to a certain extent, but more than that should not be accepted. Moreover, I am wondering how we could accept the non-observance of court decisions: that contradicts everything I had learned and thought over the past 30 years about the meaning of the rule of law. I want to stress that, for me, adequate training not only refers to knowledge of legislation in court decisions but also includes training on understanding cultural differences and on acknowledging unconscious bias.
Since 2007, when I became a Member of this Parliament, together with many colleagues I have been advocating the adoption of a horizontal anti-discrimination directive outlawing discrimination in access to goods and services across the EU. Nine years later, yes, I find it is a disgrace that this directive is still blocked in the Council by a coalition of some Member States. I cannot but welcome the optimism of Commissioner Thyssen that the directive will become a reality soon, so let us stay optimistic and let us hope.

Πρόεδρος. – Η συζήτηση έληξε.
               

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteiről szóló 2000/78/EK irányelv alkalmazásáról szóló jelentés számos előremutató rendelkezést tartalmaz. Az elmúlt 15 év tapasztalatai alapján készült ez a jelentés. Fontos előrelépés, hogy a vallás is prioritássá lépett elő ezen a téren, ugyanakkor megítélésem szerint a vallási jelképek viselésére előírt korlátozásoknak továbbra is nemzeti hatáskörben kell maradniuk. A fogyatékosság területén is előrelépések láthatóak, így pl. az adókedvezmények biztosítása vagy a közbeszerzések, illetve a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-egyezmény monitoringjáért felelős bizottság tevékenysége figyelembevétele fontosságának hangsúlyozásával. Ezzel kapcsolatosan fontos, hogy a fogyatékkal élő személyek jogi védelme is erősödjön és erre konkrét lépések legyenek.
               

                  Összhangban a robotika és a mesterséges intelligencia fejlődésével, az életkor alapján történő hátrányos megkülönböztetés terén is remélhetőek további előrelépések, elsősorban a munkavállalók digitális készségeinek javításával, illetve az intelligens szolgáltatások fejlesztésével. Ugyanakkor a jelentés szexuális irányultságra vonatkozó rendelkezései közt találhatóak olyan elemek, amelyek a nemzeti hatáskört és hagyományokat kérdőjelezik meg, amelyek nem támogathatóak. Ezen túlmenően az adatfelvétel tekintetében aggályosnak tartom a faji és etnikai származás alapján történő statisztikák készítését is, mint ahogy a szülői szabadsággal kapcsolatos harmonizációs törekvéseket is, különös tekintettel arra, hogy a családdal kapcsolatos ellátásokra, támogatásokra Magyarország jelentősen az EU-átlag feletti arányban költ.
               
7.   Activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 (debate)

Πρόεδρος. – Το επόμενο σημείο στην ημερήσια διάταξη είναι η συζήτηση επί της έκθεσης της Marian Harkin, εξ ονόματος της Επιτροπής Απασχόλησης και Κοινωνικών Υποθέσεων, σχετικά με τις δραστηριότητες, τον αντίκτυπο και την προστιθέμενη αξία του Ευρωπαϊκού Ταμείου Προσαρμογής στην Παγκοσμιοποίηση κατά το διάστημα μεταξύ 2007 και 2014 (2015/2284(INI)) (A8-0227/2016)
               

Marian Harkin,
rapporteur. – Mr President, first of all, I want to genuinely thank colleagues for the really good and constructive cooperation in this report, and also all the shadows and all the committees who contributed excellent opinions. I just might mention, in particular, our colleague Jean-Paul Denanot from the Committee on Budgets.
I suppose our role here was to assess the activities, the impact and the added-value of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) and, of course, to look to the future, to indicate what our proposals are for a more effective and more efficient EGF. I am grateful to colleagues for the engagement. The EGF is small fund compared to the ESF, for example; it is also a new fund. I think that gives us a sense that we can help to shape it in a positive way. In this report we look to see: how we can help to make it more effective; what partnership models will deliver better outcomes for redundant workers who have lost their jobs due to globalisation; how we can organise the process so that it responds in a more timely way to the needs of workers; how we can ensure better value for money for both the workers and for EU taxpayers; and how we can spend that money in a more efficient way; how can we ensure we have relevant data that allows us to assess the outcomes from the funds without placing undue requirements on Member States; and, of course, crucially, how we can help ensure personalised, well-coordinated measures that are tailored to the individual needs of the redundant workers. In that way we do two things: we express our solidarity with them at a difficult time and, secondly, we assist them in the transition to sustainable employment.
So what makes the EGF different to the ESF? Well, the EGF is meant to deal with emergencies, more short-term in its approach, while the ESF is more structural. Both have their advantages, and indeed it has been very positive to see how Member States use the ESF as a complementary tool to the EGF. We also propose that Member States need to achieve synergies between EGF and ESI funds. We emphasize that ESI funds can act as follow-up measures in EGF areas of support by stimulating investment and overall job creation. So what are the positives? Well, timelines have improved considerably due to efforts by all actors: the Commission, Member States, Parliament, etc. The self-employed are now included. NEETs can benefit from EGF support in numbers equal to the numbers of targeted beneficiaries. The EGF is now part of the shared fund management system, and I commend the Commission on this. Co-funding has been increased to 60%, more Member States are using EGF and spending, under personalised measures, has been lowered to 35%. Indeed, in many recent applications that spending is considerably less.
The Court of Auditors tells us that nearly all EGF beneficiaries were able to benefit from personalised and well-coordinated measures. The re-employment rate is around 50%, and as Member States become more used to the fund, their applications are more timely. But there are still negatives: Member States don't use the EGF often enough and, crucially, do not often use the derogation. Funding has been cut from 500 million to 150 million, budget implementation is only 55% but improving. There is a concentration of applications in the manufacturing, automotive construction and aviation sectors. We need to take a different approach to NEETs and to redundant workers. So it is important to design the EGF in such a way that it can respond to their needs. The Member States need to make publicly available all relevant information in regard to EGF cases, and they need to set quantitive reintegration objectives so that we can measure the success.
Finally, the most important point is that the EGF must guarantee EU added-value for redundant workers and taxpayers. Then we can strongly call for its continuation and expansion.

Jean-Paul Denanot,
rapporteur pour avis de la commission des budgets. – Monsieur le Président, effectivement, en tant que rapporteur sur l'évaluation du Fonds d'ajustement à la mondialisation au titre de la commission des budgets, j'ai rencontré beaucoup de parties prenantes, des entreprises, des salariés, des syndicats, des accompagnateurs de reclassement, des administrations.
               

                  Tous m'ont dit trois choses. La première, c'est que ce fonds est très utile pour ne pas laisser les salariés sans solution à la suite de leur licenciement. Deuxièmement, le fonds intervient de fait a posteriori et les procédures devraient être accélérées. Troisièmement, et je pense que c'est le plus important, il serait sans doute préférable d'être dans la prévention que dans la réparation.
               

                  C'est pourquoi je plaide pour une anticipation des mutations engendrées à la fois par la mondialisation, les mutations technologiques, les mutations commerciales dans le monde aussi. Je pense qu'il faut aujourd'hui que la Commission prenne en compte cette dimension et fasse des propositions pour que nous puissions, nous au niveau européen, accompagner les entreprises dans ces mutations. Je pense qu'il y a là de véritables perspectives, notamment pour les PME qui, avec cet accompagnement, éviteraient d'aller dans le mur, comme c'est le cas actuellement.
               

Marianne Thyssen,
Member of the Commission. – Mr President, first of all I would like to thank the rapporteur, Ms Harkin, and the rapporteur for the Committee on Budgets, Mr Denanot, for the attention they have paid to the EGF since it started in 2007, in Ms Harkin's case.
The report is very useful to us. Indeed, despite several improvements introduced in the regulation for the 2014-2020 period and subsequently reflected in the functioning of the Fund, there is still a margin for additional fine-tuning. The EGF is an emergency instrument with its own role. I share your view that in its current shape and budget, the EGF cannot be an intervention tool for job losses as a possible result of EU trade agreements.
Some of the issues highlighted in the conclusions of the Court of Auditors report and the evaluation of the EGF have already been addressed in the current regulation, for example, the use of EGF funding to compensate national workers' income support schemes with No European added value. The former lengthy EGF approval procedure has been reduced from 41 weeks on average to a maximum now of 28 weeks.
I welcome your appreciation for the Commission's efforts to develop standardised procedures for the EGF applications and management using the functionalities of the electronic data exchange system, SFC. Since 3 August 2016, the reporting module for EGF cases is also available in SFC and I am confident that the expectations regarding reporting improvement will be fulfilled once SFC becomes fully operational for EGF cases.
We expect the first results of the ongoing EGF mid-term evaluation for the 2014-2020 period by the end of this year. They will cover the current derogation giving access to EGF co-funding also to NEETs in certain EGF applications. The average share of beneficiaries aged 55 or more was three times that of beneficiaries aged 15 to 24. The inclusion of NEETs as eligible beneficiaries of Globalisation Fund support in the current EGF regulation by way of derogation helps to counterbalance this tendency and is an expression of solidarity with young unemployed persons in regions with high unemployment levels. The Commission shares your view that the EGF should continue to provide assistance to NEETs who live in regions eligible under the Youth Employment Initiative after December 2017, the date of expiry of the derogation. I am happy to announce that the Commission just yesterday tabled a proposal for the extension of this derogation as part of the mid-term review of the multiannual financial framework.
I take note of your concern that workers made redundant by SMEs have fewer chances to be supported by the EGF than workers made redundant by large enterprises. However, applying for EGF co-funding in support of workers made redundant by large enterprises or SMEs belongs to national preferences. Some Member States apply this almost exclusively using the intervention criteria of Article 4.1(a). Other Member States, for example Spain, apply it mainly using the intervention criteria of Article 4.1(b), that cover cases of at least 500 workers being made redundant, particularly in SMEs all operating in the same sector and located in one or two contiguous regions.
I would like to recall that the Commission has promoted regular peer reviews across national exchanges or partnering in order to exchange good practices and implementing experience since the start of the Fund. The meetings of the EGF contact persons that the Commission organises twice a year are an established way for Member States to exchange best practices. We will further support the sharing of information so that mutual learning among Member States here, too, is reinforced.

PRESIDENZA DELL'ON. ANTONIO TAJANI


Vicepresidente


Agnes Jongerius,
rapporteur voor advies van INTA. – Net in tijden van economische stagnatie en toegenomen globalisering is het belangrijk dat we serieus opkomen voor mensen die aan het kortste eind trekken. De baten van handel zorgen altijd voor verschuivingen in welvaart. De verliezers hebben dan ook reden tot klagen als ze niet meedelen in de groei die handel met zich meebrengt. Daarvoor zijn natuurlijk in de eerste plaats de lidstaten verantwoordelijk. Maar voor het opvangen van schokken en voor de solidariteit tussen lidstaten is het EFG een heel belangrijk fonds. Daarom hoop ik dat de Commissie dit verslag ter harte neemt, met in het bijzonder de aanbevelingen van de INTA-commissie, namelijk dat bij handelsverdragen van tevoren en na afloop moet worden gekeken naar het verlies aan werkgelegenheid en dat werknemers tijdig betrokken moeten worden bij de herstructureringsplannen van bedrijven, zodat zij in staat zijn om serieus te onderhandelen over het bijbehorend sociaal plan. Ik hoop dat op die manier het EFG verbeterd kan worden en behulpzaam kan zijn voor de verliezers van de globalisering.
                  

Marco Valli,
relatore per parere della commissione per il controllo dei bilanci. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, la mancanza di dati completi ci rende difficile capire se il Fondo di adeguamento alla globalizzazione sia stato finora uno strumento efficace. Per questo motivo, è necessario che in futuro la Commissione garantisca l'accesso del pubblico a tutti i documenti relativi ai casi di intervento del Fondo e fornisca informazioni complete per permettere di capire se la formazione offerta sia stata adeguata alle prospettive economiche e alle esigenze del mercato del lavoro nelle regioni interessate dai licenziamenti e quali siano stati i risultati previsti e conseguiti.
                  

                     Soprattutto, è necessario avere la possibilità di capire se le chiusure delle aziende e gli esuberi siano conseguenza di una delocalizzazione della produzione in paesi terzi o in altri Stati membri che applicano politiche aggressive fiscali per attrarre gli investimenti. È importante che non siano i cittadini a pagare per la smania di profitto delle società, per questo chiediamo che la Commissione valuti uno strumento che obblighi le aziende che spostano la produzione fuori dall'UE a contribuire alle misure di reinserimento per i lavoratori in esubero.
                  

Tamás Deutsch,
a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményének előadója. – Elnök Úr! A Regionális Fejlesztési Bizottság véleményének felelőseként elsőként arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, és az Európai Strukturális és Befektetési Alapok közötti szinergiák kihasználása nélkülözhetetlen a gyors, tartós és hatékony eredményekhez. A kohéziós politika jelentős mértékben járult hozzá a válság és a globalizáció negatív gazdasági és társadalmi hatásainak mérsékléséhez, és elősegítette a fenntartható foglalkoztatást és növekedést.
                  

                     Ahhoz, hogy a munkanélküliségre tartós megoldásokat találjunk, a szinergiák kihasználására, több forrás együttes használatára van szükség. Szeretném továbbá felhívni a figyelmet, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap kérelmeinek átlagos jóváhagyási időszaka a jelentésben vizsgált időszakban 10 hónap volt, ez pedig elfogadtathatatlan. Minden olyan intézkedés, amely ezen kérelmek elbírálásának az időszakát rövidíti, fontos, ezeket szorgalmaztuk.
                  

Vilija Blinkevičiūtė,
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonės referentė. –Europos globalizacijos fondas išties pasitarnavo darbo netekusiems žmonėms visoje Europoje, jo parama buvo labai reikšminga, ypač ekonominės ir finansų krizės laikotarpiu, kuomet daugumoje šalių narių skirtingi pramonės sektoriai patyrė didelius sunkumus ir žmonės masiškai neteko darbo. Štai mano gimtojoje Lietuvoje keturi sektoriai pasinaudojo šio fondo parama – statybų, tekstilės, elektronikos ir baldų gamybos sektoriai. Ir tai mūsų nedidelei darbo rinkai ir jos atsigavimui reiškė iš tikrųjų labai daug. Kaip Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonės teikėja, šiame pranešime noriu pažymėti, kad tik trečdalis fondo paramos gavėjų vertinamu laikotarpiu buvo moterys. Žinoma, greičiausiai tai susiję su tuo, jog globalizacija bei finansų ir ekonominė krizė labiau palietė tuos sektorius, kuriose daugiausiai dirba vyrai, tačiau noriu paprašyti Komisijos vis dėl to stebėti, kad moterys skirstant fondo paramą nenukentėtų, kad darbo netekusioms moterims teikiamas suderintas individualių paslaugų paketas būtų išties priderintas jų realiems poreikiams. Taip pat ragina valstybes nares rinkti duomenis pagal lytį, kad galėtume geriau įvertinti moterų grįžimo į darbo rinką rodiklius, stebėti į kokius sektorius jos grįžta. Ypač svarbu žinoti, ar moterys randa kokybiškai saugų darbą ir ar vienodai yra skatinamas jų verslumas.
                  

Csaba Sógor,
on behalf of the PPE Group. – Mr President, as we concluded yesterday during the debate on the latest cases of job losses, at Caterpillar and Alstom, there can be no substitute for a long-term vision for the reindustrialisation of Europe. That being said, in our global world there can always be unforeseen forces – such as structural changes in world trade patterns, financial crises or a slowdown of growth in Europe or elsewhere, affecting demand – that can hit our industries and our workers.
It is thus essential that we have a reliable EU-level cushion to protect our workers from such a blow. The European Globalisation Adjustment Fund has already proved its worth in this regard in many unfortunate cases of plant closure in Europe, especially through the support it has provided for thousands of lower-skilled, and thus more vulnerable, workers in regaining employment. This report not only offers a comprehensive evaluation of the fund's strengths and weaknesses but it also succeeds in identifying many ways to make it more efficient in the future.
I would like to thank the rapporteur for this and for our great collaboration.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Tibor Szanyi (S&D),
Kékkártyás kérdés. – Tisztelt Képviselő Úr! Többé-kevésbé egyetértek azokkal, amiket Ön mondott, viszont egy aspektusra szeretnék rákérdezni az Ön véleményét megtudakolandó: nevezetesen, hogy a most éppen csetlő-botló TTIP tárgyalások során Ön látja-e, hogy maga az egyezmény kellő védelmet ad a szociális jogok tekintetében, szemben azzal, hogy ha esetleg mégsem, akkor ugyanennek az alapnak kell majd egyszer működésbe lépnie.
                  

Csaba Sógor (PPE),
kékkártyás válasz. – Szociális kérdésekben hasonlóan vélekedünk, ugyanilyen aggodalommal tekintünk mi is erre.
                  

Maria Arena,
au nom du groupe S&D. – Monsieur le Président, je remercie Marian Harkin pour le travail qu'elle a réalisé ainsi que les corapporteurs, et je tiens aussi à remercier la commissaire pour l'annonce qu'elle a faite hier en disant que les NEET seraient effectivement prolongés au niveau du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation. Je la remercie pour l'action qu'elle a menée.
                  

                     Le FEM permet effectivement d'aider les travailleurs qui ont perdu leur emploi en raison de modifications majeures de la structure commerciale mondiale. Il est donc évident que, dans un contexte de globalisation tel que nous le vivons aujourd'hui, nous devons défendre cet instrument, voire le renforcer, car tout le monde sait qu'il y a des gagnants à la globalisation, mais il y a aussi de plus en plus de perdants.
                  

                     Je plaide donc pour plus de moyens, mais aussi pour augmenter les niveaux d'intervention et pour activer la clause de circonstances exceptionnelles afin de pouvoir moduler les aides en fonction des besoins sur le terrain.
                  

                     Je plaide aussi pour plus de prévention et je suis un peu interpellée par ce que Mme Thyssen vient de dire. Elle dit que le Fonds européen d'ajustement à la mondialisation ne doit pas venir compenser les politiques commerciales. Or, Mme Malmström dit l'inverse. Dans sa politique générale, Mme Malmström a inscrit qu'il faut avoir recours au Fonds européen d'ajustement à la mondialisation pour compenser les effets négatifs du commerce. Ce qui est particulièrement interpellant, c'est que, dans le cadre des études d'impact en matière de commerce, Mme Malmström dit qu'il n'y a pas d'effets négatifs. Il est donc assez particulier d'entendre des discours divergents à ce point.
                  

                     Dans le débat d'hier concernant l'Afrique, on a eu le même son de cloche: il n'y a pas d'effets négatifs sur l'agriculture. Or, on sait qu'il y a des effets négatifs. Si on les nie, on ne peut pas les anticiper. Je plaide pour qu'on les reconnaisse sincèrement et que l'on puisse effectivement anticiper ces effets négatifs pour aider l'industrie plutôt que d'aider des travailleurs qui ont perdu leur travail, quand il n'y a plus de possibilités pour eux.
                  

Enrique Calvet Chambon,
en nombre del Grupo ALDE. – Señor Presidente, de nuevo buenos días, la tercera vez que usted me escucha en este Pleno. Es un Pleno muy duro, supongo. Señora Comisaria, gracias por estar aquí. Quiero agradecer el trabajo que han hecho todos los ponentes alternativos y, cómo no, el excelente trabajo hecho por la ponente, la señora Harkin.
                  

                     Voy a ir a los principios: todo shock asimétrico, toda evolución económica, todo cambio puntual precipitado genera épocas de transición; es una dinámica en la que va a haber ganadores y perdedores. Y la señora Arena tiene razón al decir que la ATCI, un gran cambio comercial, puede tener perdedores a corto plazo.
                  

                     Lo bueno del modelo social europeo es que nos encargamos de apoyar y ayudar durante la transición a esos perdedores. En ese sentido, este Fondo es fundamental. Es fundamental reforzarlo y utilizarlo bien con un sentido de empleo, de recuperación y de reinclusión de las zonas desfavorecidas. Y, desde luego, yo metería a los ‘ninis’, por ejemplo, entre los colectivos sociales que debemos recuperar.
                  

                     Ahora bien, ¿qué problema puede tener este Fondo? Este Fondo a lo mejor debe hacerse un poquito más horizontal, porque el problema es cuando permite discriminar entre unas empresas u otras o entre unos sectores u otros. Tiene que mejorarse ese aspecto pero, sin duda alguna, nunca se puede renunciar a esa labor de la Comisión de ayudar a la coherencia social cuando la evolución económica impone perdedores.
                  

Lynn Boylan,
on behalf of the GUE/NGL Group. – Mr President, I would like to thank Ms Harkin for her work on the report. To echo what some of colleagues have said, the EGF is a worthwhile and positive fund, and I support it. But this Fund is often used to compensate for the damaging effects of policies that have stemmed from the European Commission.
It has been the policies of deindustrialisation and unfettered free trade which in the main have created the need for the EGF. Not only have these policies caused job losses but their fallout has undermined workers' rights and caused irreparable social damage. Within the report, I agree with the call for greater government transparency and the reference to a mid-term review at Member State level so that Member States can assess the progress of the EGF in their countries and identify issues early that might need intervention.
In many countries, such as my own, Ireland, there has been a severe underspend of EGF funds and it does not become apparent until the end of the term when the monies are handed back. This is unfair to workers as they are the ones that suffer when the funding is not put to the best use.
I also welcome the reference to creating stronger working conditions and working relationships with the community and voluntary sector, as they are the ones that are best placed to assess, particularly, the needs of NEETs, and to raise the awareness of EGF opportunities with them.
As I said, overall this is a very good report – and would again just like to thank Ms Harkin for her work in reaching consensus – and I will be supporting it.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Steven Woolfe (EFDD),
blue-card question. – Ms Boylan, I firmly agree with the beginning of your analysis of the problems of the EGF. Do you also accept, or not, the principle that the very existence of the EGF allows executives at large corporations, when they are considering to make redundancies, know that they can reduce the redundancy values for people, know that they can sack more people – know that they can get away with all their policies because of the very existence of this EGF – and that if it was not there they would be forced by national states to pay proper funds to those people who are leaving?

Lynn Boylan (GUE/NGL),
blue-card answer. – I agree with the vast majority of what you have said, but obviously, as somebody who has been a trade union member for many years, my interests are with the workers. While I think we do need to do more to secure proper redundancy payments and proper collective bargaining for workers, in the absence of that, and without changing the direction of the European Union in relation to trade and to its relationship with multinational corporations who treat workers disgracefully, the European Globalisation Adjustment Fund is the only thing that workers have – and that is why, reluctantly, I accept it because we need anything that we can get, particularly in Ireland, and I am sure in many other Member States, to help those workers get back into employment. However, I agree with you: we need to change the direction of the EU to deal with multinational corporations and their shocking treatment of workers.

Monika Vana,
im Namen der Verts/ALE-Fraktion. – Herr Präsident! Auch ich möchte mich bei der Berichterstatterin Frau Harkin ausdrücklich für die außerordentlich konstruktive, gute und zielorientierte Zusammenarbeit bedanken. Für uns Grüne ist der Europäische Globalisierungsfonds ein wichtiges sozial- und arbeitsmarktpolitisches Steuerungsinstrument, wenn Menschen aufgrund der Folgen von Globalisierung oder Wirtschaftskrise ihren Job verlieren und in die Armutsfalle zu schlittern drohen. Es ist nämlich auch eines der wenigen Instrumente, mit denen die EU den Bürgern und Bürgerinnen direkt unter die Arme greift, wo nicht die Wirtschaft im Vordergrund steht, sondern der Mensch – so wie es einer Sozialunion, wie wir Grüne sie anstreben, würdig ist.
                  

                     Wir Grüne werden daher dem vorliegenden Bericht zustimmen, wollen auch ausdrücklich darauf hinweisen, dass wir uns freuen, dass die Verankerung eines gender impact assessment in den Bericht aufgenommen wurde, also dass Frauen und Männer gleichermaßen kurz – und langfristig vom EGF profitieren. Und selbstverständlich darf der Fonds weder eine Lösung für eine fehlgeleitete Handelspolitik noch eine Lösung für falsche Konzernstrategien sein und auch kein Ersatz für Präventionsmaßnahmen, wie mein Vorredner Jean-Paul Denanot auch ganz richtig gesagt hat.
                  

                     Jedenfalls hat aber der EGF auch großen Reformbedarf. Zum Beispiel sollten auch wirklich ArbeitnehmerInnen aller Mitgliedstaaten vom EGF profitieren können, nicht nur die am besten informierten, nicht nur die in den großen Konzernen. Auch die Qualität der Arbeitsplätze sollte zunehmend in den Vordergrund gerückt werden, und Schlupflöcher für Mitgliedstaaten, wie auch schon angesprochen wurde, sollten in jedem Fall wieder geschlossen werden. Denn Leistungen, die in der Arbeitsmarkt- und Sozialpolitik von Mitgliedstaaten getragen werden müssen, dürfen keinesfalls auf den EGF abgewälzt werden.
                  

                     Im Übrigen bin ich der Meinung, dass bei künftigen Ernennungen zum Europäischen Rechnungshof so lange nur Frauen zum Zug kommen sollten, bis eine vernünftige gender balance erreicht ist.
                  

Tim Aker,
on behalf of the EFDD Group. – Thank you, Mr. President. The European Globalisation Adjustment Fund – well, there is a euphemism if ever I heard one. It seems that the solution to all of the problems in the European Union is more money, more money, more money – not a change of policy, not a change of direction. God forbid you guys actually ditch the single currency which is causing misery to southern Europe and creeping its way upwards. But you do not understand, you are getting this money from taxpayers who are already suffering. You may see increased GDP numbers but, in my country, productivity may be up but people's wages have been compressed because of the seemlessly unlimited supply of cheap labour coming from complete free movement and open borders.
There is another way that you can change this: you can take back control. There is a democratic revolution taking place, with referendums becoming the issue of the day across every single EU Member State, and they will happen. So go with the tide, take back control over trade policy so that you can determine trade policies that reflect your constituents in your country first and foremost, because we are sent here as public servants. We are not here to do what the European Union wants, we are here to do what our constituents want. 17.4 million people in the United Kingdom – a majority – voted to take back control of trade policy so that we can create trade policies that limit redundancies, to make sure that we do not have to discuss redundancy packages. You can do the same. Follow our lead, take back control, let democracy and let your people win the day.

Auke Zijlstra,
namens de ENF-Fractie. – Voorzitter, de verordening is helder over het doel van het globaliseringsfonds. Het fonds is namelijk bedoeld om mensen die hun baan verloren hebben door de wereldwijde economische en financiële crisis, weer aan het werk te krijgen. Maar de evaluatie leert ons twee dingen: ten eerste vindt minder dan de helft van de mensen die een uitkering krijgen uit het fonds weer een baan. Dat kun je onmogelijk een succes noemen. Ten tweede is er helemaal geen wereldwijde crisis meer, zodat ook niet aan de voorwaarden voldaan wordt. Alleen in de Europese Unie blijft de economische groei laag en in de eurolanden is het zelfs nog beroerder dan in de overige lidstaten. Mijn vraag is dan ook heel eenvoudig: Het fonds voldoet niet aan zijn eigen criteria en heeft geen succes, waarom blijven we hier dan geld in stoppen? De enige die blij is met dit fonds, is de Europese Unie zelf. Nu de EU langzamerhand de macht heeft gekregen over het economische, het financiële en ook het sociale beleid, is dat een heel slecht teken.
                  

Arne Gericke,
im Namen der ECR-Fraktion. – Herr Präsident! Wir haben gestern die Rede zur Lage der Union gehört, und wir haben viel darüber gejammert, dass Europa bei den Menschen nicht ankommt. Heute diskutieren wir die Form und Wirkung des Europäischen Globalisierungsfonds – ein Musterbeispiel dafür, was wir von europäischer Seite gut meinen, oft aber schlecht machen. Der Fonds ist ein Instrument, das direkt ankommt. Er ist gedacht für Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmer sowie Selbständige, die ihre Arbeit verloren haben, um ihnen ganz konkret bei der Reintegration in den Arbeitsmarkt zu helfen. Er ist gedacht für Städte, für Regionen, die von der Schließung eines großen Unternehmens betroffen sind und, sagen wir, unter ökonomischem Schock stehen – so weit so gut.
                  

                     Nur, ich zitiere das Nachrichtenmagazin ‘Der Spiegel’: ‘Wir reden auch von Millionen, die keiner haben will.’ Meine Fraktion hat deshalb gemeinsam mit mir die Debatten über den Fonds konstruktiv kritisch begleitet, und wir sagen: Dieser Fonds muss besser werden, wenn er einen Sinn erfüllen soll. Direkte Hilfe macht nur dann Sinn, wenn sie schnell, wirklich direkt und unbürokratisch erfolgt. Das, liebe Kolleginnen und Kollegen, bleibt die große Herausforderung in der zweiten Hälfte des laufenden Fonds.
                  

Σωτήριος Ζαριανόπουλος (NI). – Κύριε Πρόεδρε, η δήθεν στήριξη των μαζικά απολυμένων, που θα εμπλουτιστεί από την επικείμενη απελευθέρωση των μαζικών απολύσεων από την ελληνική κυβέρνηση και το κουαρτέτο, επιβεβαιώνουν διαπιστώσεις της έκθεσης ότι, πρώτον, οι επιχειρήσεις κλείνουν είτε από ανταγωνισμό μεγαλύτερων, είτε λόγω μετακίνησής τους σε άλλο τόπο ή κλάδο για μεγαλύτερα κέρδη με μικρότερο εργατικό κόστος, αξιοποιώντας την περίφημη ελευθερία διακίνησης κεφαλαίων από τη Συνθήκη του Μάαστριχτ. Δηλαδή, με άλλα λόγια, καπιταλισμός.
                  

                     Δεύτερον, ο φόβος των αντιδράσεων στις απολύσεις εμποδίζει τέτοιες αναδιαρθρώσεις. Σαν μέρος αυτών λοιπόν το Ταμείο Παγκοσμιοποίησης αναλαμβάνει να τις εκτονώσει μοιράζοντας ‘ασπιρίνες’. Για αυτό, οι αιτούντες τη βοήθειά του είναι κυρίως εργοδότες. Τα προγράμματα κατάρτισης, δηλαδή επιδότηση της εργοδοσίας με το επίδομα ανεργίας των ανέργων, αν καταλήγουν σε θέση εργασίας αυτή είναι πολύ χειρότερη από την προηγούμενη: οι επιδοτούμενες μικροεπιχειρήσεις κλείνουν, ενώ επιτήδειοι λυμαίνονται κονδύλια του Ταμείου. Οι ‘ασπιρίνες’ δεν γιατρεύουν τον καρκίνο της ανεργίας. Αγώνας, τώρα, να μην περάσει η απελευθέρωση των απολύσεων. Αυξημένο επίδομα ανεργίας σε όλους, για όλη τη διάρκειά της, με πλήρη ασφαλιστική κάλυψη.
                  

David Casa (PPE). – U nixtieq nirringrazzja jien ukoll lil Marian Harkin għal dan ir-rapport li jittratta fond importanti. Id-diskussjoni illi kellna lbieraħ, pereżempju, fuq is-sitwazzjoni diffiċli illi qiegħda tiffaċċja l-kumpanija Caterpillar fil-Belġju hi eżempju tajjeb ta' fejn l-EGF jista' jkun effettiv. Naturalment hemm fejn wieħed jimpruvja. Naturalment il-problema li għandna…
                  

(Il-President interrompa lill-kelliem minħabba nuqqas ta' interpretazzjoni)


                     Naturalment… kont qed nitkellem dwar id-diskussjoni li kellna lbieraħ fuq il-kumpanija Caterpillar fil-Belġju li hi eżempju tajjeb ta' fejn l-EGF jista' jiġi użat. Naturalment irridu nkunu effettivi iktar, irridu nkunu rapidi iktar għaliex mhux sew illi ħaddiema jitħallew jistennew biex forsi jistgħu jerġgħu jidħlu fid-dinja tax-xogħol permezz ta' dan il-fond u jkollhom jistennew żmien twil.
                  

                     Però, naturalment, saru avvanzi f'dan il-Fond. Illum qegħdin anzi aħna nħeġġu lill-pajjiżi membri biex jużaw kemm jista' jkun dan il-Fond illi jista' jgħin ħafna f'dik is-sitwazzjoni diffiċli li jkun għaddej minnha l-ħaddiem.
                  

Marita Ulvskog (S&D). – Herr talman! Det är viktigt att vi utvärderar hur globaliseringsfonden kan komma fler företag till nytta – både små och stora.
                  

                     En av de frågor som vi tyvärr inte har kunnat enas om är kravet på antal anställda som måste drabbas för att fonden ska kunna användas. Jag har ett konkret exempel, nämligen en livsmedelsindustri i södra Sverige, Findus i Bjuv i Skåne. Med dagens regler är det osäkert om vi skulle kunna mobilisera fonden för att hjälpa de anställda hos Findus. Jag menar att vi måste göra någonting åt det. Även i fall som detta där så många drabbas, där en hel bransch utsätts för påfrestningar, borde fonden kunna spela en större roll än den gör i dag.
                  

                     Vi måste också titta på hur EGF kan användas för att mildra omständigheterna för företag som drabbas på grund av handelskonflikter. Kommissionen har tidigare sagt att fonden inte kan mobiliseras för detta. Parlamentets tolkning är att den kan det. Vad säger kommissionen i dag? Vi måste kunna enas om fondens tillämpning. Det är klart att vi även har lyssnat till handelskommissionären, Cecilia Malmström, som har öppnat för en sådan tolkning.
                  

                     Det pratas om nedskärningar i fonden samtidigt som Malmström alltså hävdar att alla negativa konsekvenser som kommer som resultat av handelsavtal ska kunna åtgärdas av fonden. Jag ser fram emot ett svar på den frågan.
                  

Anneli Jäätteenmäki (ALDE). – Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, globalisaatiorahasto on toiminut silloin hyvin, jos ihmiset ovat sen kautta uudelleenkouluttautuneet tai saaneet uuden työpaikan. Näistä hyvistä kokemuksista on otettava oppia. Mutta on myönnettävä, että globalisaatiorahaston toiminnassa on paljon puutteita, ja nämä on korjattava.
                  

                     On tapauksia, joissa rahaston varoja on käytetty kompensoimaan kansallisia sosiaalietuuksia. Tähän tarkoitukseen rahastoa ei ole luotu. Se on luotu auttamaan ihmisiä. Myös päällekkäisyyksiä muiden EU-rahastojen antamien tukien kautta on pystyttävä karsimaan. Yksi puute on vielä se, että uudelleentyöllistymisaste on joissakin tapauksissa, jolloin tukea on annettu, jäänyt aivan liian alhaiseksi, jopa neljään prosenttiin.
                  

                     Lopuksi haluan kiittää esittelijää. Hän on hyvin arvokkaasti tuonut uudistusehdotuksia ja kertonut globalisaatiorahaston toiminnasta.
                  

Procedura catch-the-eye


Krzysztof Hetman (PPE). – Panie Przewodniczący! Sprawozdanie pani posłanki Harkin w bardzo dobry sposób podsumowuje dotychczasowe osiągnięcia Europejskiego Funduszu Dostosowania do Globalizacji (EFG). Słusznie w sprawozdaniu znalazło się miejsce na ważną kwestię potrzeby rozróżnienia pomiędzy tym funduszem a Europejskim Funduszem Społecznym (EFS). Oczywiście są to instrumenty komplementarne i często skierowane do tej samej grupy docelowej. Należy jednak pamiętać, iż podczas gdy EFS ma wieloletni cykl programowania, EGF jest instrumentem, który może reagować szybciej. Z tego względu należy zabiegać o jak największą synergię tych instrumentów. EFS można traktować jako środek uzupełniający i kontynuujący wsparcie na obszarach interwencji EGF.
                  

                     Ważne jest, aby inwestować w długoterminowe rozwiązania poprawiające sytuację na rynku pracy oraz poziom kwalifikacji pracowników. Niestety odsetek samozatrudnionych wśród osób otrzymujących wsparcie w ramach EGF jest niski, jest to kwestia nad którą należy pracować.
                  

Victor Negrescu (S&D). – Domnule președinte, am vrut să iau cuvântul în calitate de raportor special al Grupului socialist în cadrul Comisiei pentru bugete pentru astfel de proiecte legate de Fondul european pentru ajustare la globalizare. Am fost deseori raportor și, de aceea, îmi permit să vin cu următoarele sugestii. Fondul trebuie să devină mai accesibil prin reducerea pragului de angajați disponibilizați. Astfel, și foști angajați ai IMM-urilor pot beneficia de acest fond. De asemenea, Comisia trebuie să vegheze la o folosire corectă și uniformă la nivel european. Unele state folosesc fonduri în exces, în timp ce altele îl folosesc prea puțin. De aceea, cred că Comisia trebuie să preia comunicarea pe acest subiect de la statele membre și să se asigure că acestea sunt folosite eficient. Fondul european de ajustare la globalizare este un mecanism util, așa cum au spus și antevorbitorii, pentru combaterea șomajului. Dar trebuie, într-adevăr, să găsim o manieră prin care acesta să fie finanțat adecvat. Fondul acesta este un răspuns rapid la situațiile nefericite generate de globalizare. Dar ne trebuie și un răspuns pe termen lung și, de aceea, este important ca acesta să fie sprijinit și din alte fonduri europene.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, το Ευρωπαϊκό Ταμείο Προσαρμογής στην Παγκοσμιοποίηση συστάθηκε με σκοπό την παροχή στήριξης προς τους εργαζόμενους που απολύθηκαν λόγω μεγάλων διαρθρωτικών αλλαγών ή εξαιτίας της παγκόσμιας χρηματοοικονομικής κρίσης. Για την περίοδο 2007-2013, ο ετήσιος προϋπολογισμός του Ταμείου ήταν 550 εκατομμύρια ευρώ. Όμως, για τη φετινή χρονιά, το ποσό αυτό θα πέσει στα 150 εκατομμύρια ευρώ. Συγκεκριμένα, το Ταμείο Παγκοσμιοποίησης έδωσε πρόσφατα το πράσινο φως για τη χορήγηση βοήθειας ύψους 6,5 εκατομμυρίων ευρώ στους 557 απολυμένους του σούπερ μάρκετ ‘Λάρισα’ στην Ελλάδα, έπειτα από αίτηση που είχε υποβληθεί από τις ελληνικές αρχές στις 26 Νοεμβρίου του 2015.
                  

                     Επομένως, δεδομένου του ρόλου του Ταμείου Παγκοσμιοποίησης, και όπως ζήτησα ήδη με γραπτή μου ερώτηση στις 26 Απριλίου προς την Ευρωπαϊκή Επιτροπή θα πρέπει, αντίστοιχα με την αποζημίωση των απολυμένων του σούπερ μάρκετ ‘Λάρισα’, να δρομολογηθεί άμεσα και η αποζημίωση των απολυμένων από την ‘Ηλεκτρονική Αθηνών’ στην Ελλάδα, η οποία κήρυξε πτώχευση, αφήνοντας άνεργους πάνω από 500 εργαζόμενους.
                  

Romana Tomc (PPE). – Jaz že zelo dolgo časa spremljam delovanje tega sklada in seveda spremljam tudi, kako se je v tem času spreminjal. Od začetnih, bolj okorelih pravil, ki so omogočala dodelitev sredstev samo tistim največjim podjetjem oziroma zaposlenim, ki so bili odpuščeni v največjih podjetjih, je sedaj možno pridobiti sredstva iz sklada tudi celo za samozaposlene.
                  

                     Ampak seveda nismo še naredili dovolj. Treba je še več prilagajanja, kajti strinjam se s kolegom, ki je prej opozoril, da mala in srednja podjetja, o katerih zelo veliko govorimo v tem parlamentu, še vedno nimajo enake možnosti dostopa do teh sredstev.
                  

                     Podjetja in seveda predvsem države so s pridom izkoriščale ta sklad. Žal mi je, da je iz moje države, iz Slovenije, zaenkrat prišla in bila ugodno rešena samo ena vloga.
                  

                     Slišim za zelo veliko težav, zato pozivam Komisijo, da naredi vse te postopke malo manj zbirokratizirane, da bodo ljudje lažje prišli do sredstev.
                  

(Fine della procedura catch-the-eye)


Marianne Thyssen,
Member of the Commission. – Mr President, once again I would like to express my appreciation for the work done by the rapporteur and I would also like to thank Parliament on behalf of the Commission for the valuable suggestions to further improve the functioning of the European Globalisation Fund and to adapt it as well as the legal basis allows to the constantly changing needs of the European labour market.
Today, the European Globalisation Fund cannot be used to anticipate the consequences of global trade; it has been designed to react to concrete situations such as the closure of factories. My personal view is that anticipating is always better than repairing the damage. It is therefore logical that trade policy be well coordinated with social and industrial policy to prepare our economy in good time for the changes triggered by a new trade partnership. Today, as you know, the preparation of trade agreements includes a social impact assessment. A trade agreement must, of course, generate overall a positive outcome for both partners, but within the globally positive deal it is not excluded that certain sectors of our economies could suffer. In that respect, I share the view of Cecilia Malmström that something should be done to address possible negative effects of global trade on specific sectors and, as I said, the EGF in its current design is not fit for that purpose.
I want to reassure Members of Parliament that, as your President said, I will ensure that for all policies appropriate gender indicators are used to monitor the respect of gender equality in particular in the labour market and we will of course further reflect on the ideas in your report when preparing the legal basis for the functioning of the EGF beyond 2020. I thank you for your inspiration.

Marian Harkin,
rapporteur. – Mr President, I thank colleagues for a most engaging debate. I will not be able to respond to all of the issues raised, but I will try to address a number of them at least.
Commissioner, you started by agreeing that the EGF cannot be used as an intervention tool in job losses in the case of trade deals, and that was re-echoed by many colleagues, particularly Maria Reina who quite rightly challenged Commissioner Malmström for suggesting at some point previously that a small EUR 150 million per annum fund could deal with the negative fall-out from proposed trade deals. Many colleagues spoke of the need to anticipate and manage change, and I think we need to broaden our thinking to see if earlier action or pre-emptive action could be more effective. Some colleagues suggested that employers are using the EGF as a means of evading their legislative responsibilities. I reject this assertion as in all cases Member States guarantee that the dismissing enterprises have complied with all their legal obligations. We might wish that those legal obligations were more extensive, but that is a separate issue. The core point is that the EGF does not replace the responsibilities of companies; it is a solidarity mechanism from the EU and employers do not benefit.
I was really pleased to hear the Commissioner say that the Commission going to come forward with a proposal to extend the derogation on NEETs. Because this a new facet to the EGF, we have not had time yet to assess its impact, but we need to ensure that measures targeting NEETs are tailored towards their needs, and in that context I thank my colleague, Lynn Boylan, whose amendment on ensuring community participation will, I believe, improve the participation of NEETs.
Commissioner Thyssen, you spoke of the derogations with regard to 4.1(a) and (b), but we also have 4.2 where, in exceptional circumstances, there can be applications from small labour markets. I just want to ask you if there is any bias against those applications – I would hope not. And I agree with colleagues who say that workers in SMEs have not had the same access as workers in larger companies. Finally, I believe that if the suggestions in this report, which represent a compromise from all across Parliament, are implemented, the EGF will be improved and will serve our workers in a more timely, targeted and efficient way.

President. – The debate is closed.

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Obiectivul principal al Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) este de a acționa rapid și eficient pentru a contracara dificultățile neprevăzute pe piața forței de muncă.
                  

                     Instrumentul a contribuit la atenuarea efectelor negative ale restructurărilor, venind în sprijinul sectoarelor afectate cel mai mult de criză. Măsurile FEG au caracter provizoriu, însă, pe termen lung, ar trebui să urmărească noi perspective profesionale, în funcție de potențialul de ocupare existent în regiunile afectate de relocarea sau restrângerea activității anumitor industrii. Există regiuni care înregistrează o rată negativă a șomajului; astfel, consider că măsurile FEG ar trebui să cuprindă și opțiuni precum sprijin pentru relocarea lucrătorilor afectați de șomaj în zonele cu potențial ridicat de ocupare.
                  

                     Anul trecut, restructurarea activității unei companii din sectorul siderurgic, Mechel Turda, în regiunea pe care o reprezint, a însemnat disponibilizarea a 1 000 de lucrători, care au beneficiat de sprijinul FEG în valoare de 3,6 milioane de euro, însă procedurile birocratice au dus la întârzieri și, ulterior, la impunerea unor penalități Guvernului României.
                  

                     Ar trebui să acordăm o atenție deosebită monitorizării impactului globalizării, oferind sprijin întreprinderilor pentru a anticipa schimbările sectoriale și pentru a câștiga timp în vederea reprofesionalizării lucrătorilor aflați sub amenințarea disponibilizărilor.
                  
8.   Debates on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law (debate)
8.1.   Philippines

Presidente. – L'ordine del giorno reca la discussione su sette proposte di risoluzione sulle Filippine.
                  

Ignazio Corrao,
author. – Mr President, the situation in the Philippines is extremely worrying, especially after the election of President Duterte. He started with all kinds of provocations and insults, and this year became the protagonist of verbal attacks against the UN, China, the President of the United States and the Pope, with hate speeches instigating violence against suspected drug sellers and drug users. As a consequence of these promises and behaviour, according to the official information at our disposal, starting from the day of his election on 30 June 2016 until this month of September, 44 people have been killed every day – 2 927 in total – as a result of extrajudicial execution and lynching, following these hateful speeches.
Duterte is an elected president and in the near future he will play a fundamental role in the complex and delicate geopolitical balance of the South China Sea between China, the United States and Russia. With this resolution we ask the authorities to investigate and condemn the action of vigilance groups, and we urge the Commission to use all available instruments to help the government in respecting its international human rights obligations. We have the duty to use all our means in order to block the rise of a new dictator and the consequences on human rights violations in the Philippines.

Charles Tannock,
author. – Mr President, the illicit drug trade in the Philippines, and its associated criminal activities, is clearly a menace to its domestic – and the wider, global – population. President Duterte's pledge to crack down on the trade is therefore naturally welcomed. His methods to date, however, are not. A policy that fails to distinguish between users and distributors is but one problem. The indiscriminate killing of thousands of drug users and dealers without any due process is to be absolutely condemned. The arrest of thousands more suspects on the basis of spurious allegations and hearsay is also of concern. Duterte's comments that we will not stop until the last drug lord and pusher have surrendered or are put either behind bars or below the ground, if they so wish, is far from the tone that I would expect or wish to see from an elected president.
I welcome this House's resolution and call for an investigation into the extrajudicial killings. But EU Member State governments must also do more to put pressure on the government of the Philippines to re-evaluate its totally unacceptable policies and practices in this area.

Laima Liucija Andrikienė,
author. – Mr President, we are having this urgency debate on the situation in the Philippines since new evidence about extrajudicial executions and killings taking place in that country in the context of an intensified anti-crime and anti-drug campaign is shocking. Actions taken by the government look unacceptable from the perspective of international conventions on human rights the Philippines have ratified, especially as President Duterte has repeatedly urged law enforcement agencies and the public to kill suspected drug traffickers who do not surrender, as well as drug users. President Duterte has even publicly stated that he would not pursue law enforcement officers and citizens who killed drug dealers who resisted arrest. Thousands of people have already been killed by police and vigilante armed groups.
President Duterte should understand that he cannot continue like this in the future. The UN Secretary General and the UN special rapporteur on extrajudicial and arbitrary executions have denounced the series of extrajudicial killings as illegal and a breach of fundamental rights and freedoms. We, the European Parliament, urge the government of the Philippines to put an end to the current wave of extrajudicial executions and killings and bring those responsible to justice. We also urge the European Union to use all available instruments to assist the government of the Philippines in respecting its international obligations.

Hilde Vautmans,
indiener. – Net als voorgaande sprekers wil ook ik erop wijzen dat de Filipijnen worden geteisterd door een bloedige oorlog tegen drugs. Sinds president Duterte aan de macht kwam, werden al meer dan 1 800 drugsdealers omgebracht. In diezelfde periode doodde de politie 712 personen op verdenking van drugshandel en drugsgebruik, vaak zonder aanleiding en zonder proces. En dat in de Filipijnen, een land waar we als Europese Unie altijd goede banden mee hebben onderhouden. Nu zijn de Filipijnen een politiestaat geworden waar willekeur heerst en waar mensenrechten weinig waarde hebben. Toegegeven, president Duterte had in zijn campagne al aangekaart dat hij de bevolking zou oproepen om het heft in eigen handen te nemen. Drugsgebruikers zijn door die oproep en opruiende taal eigenlijk een vogel voor de kat geworden. De Filipijnen worden inderdaad geteisterd door drugs, maar laten we van de president toch eisen om de oorlog tegen drugs binnen een wettelijk kader en op een humane manier te voeren. En laten ook vragen om de doodstraf niet opnieuw toe te passen. Dat is voor ons Europeanen een blijvend strijdpunt. Met de rechtsstaat mag niet worden gesold, ook niet als het gaat om de strijd tegen drugs.
                  

                     Collega's, ik maak me geen illusies. Misschien gaat president Duterte als gevolg van deze resolutie nu ook op ons schelden, zoals gebeurde met de Amerikaanse president Obama, met Ban Ki-moon en met de paus. Maar dat is het meer dan waard. Een oorlog tegen drugs is ook aan regels en respect voor de mensenrechten gebonden. Dat is voor ons liberalen essentieel.
                  

Barbara Lochbihler,
Verfasserin. – Herr Präsident! Präsident Duterte hat als sein politisches Ziel vorgegeben, der Drogenkriminalität auf allen Ebenen zu begegnen und sie mit allen Mitteln zu bekämpfen. Die Folgen dieser Kampagne sehen wir jetzt. In nur wenigen Monaten wurden Tausende verhaftet und außergerichtlich hingerichtet. Nach Angaben der philippinischen nationalen Polizei sind allein im Juli und August dieses Jahres Tausende verdächtige Drogendealer und Drogensüchtige von Unbekannten erschossen worden, über 16 000 Menschen wurden aufgrund von vagen Hinweisen auf Drogenkriminalität inhaftiert. Das führt nicht zum Ende des Drogenhandels, das führt zu einer Brutalisierung und unkontrollierten Gewalt in der Gesellschaft. Die philippinische Regierung muss umgehend dafür sorgen, dass Polizei und Militär internationale Rechtsstandards einhalten, und aufhören, die Bevölkerung quasi de facto zur Lynchjustiz aufzurufen. Nicht nur außergerichtliche Hinrichtungen, sondern auch Folter und Verschwindenlassen von Personen müssen unabhängig untersucht und Verantwortliche vor zivile Gerichte gestellt werden.
                  

                     Weiter appelliere ich an die philippinische Regierung, von der Wiedereinführung der Todesstrafe abzusehen und ebenso abzusehen von der Herabsetzung des Alters der Schuldfähigkeit auf neun Jahre, wie das derzeit im philippinischen Parlament diskutiert wird.
                  

                     Ich wende mich an die EU, damit sie prüft, ob es angesichts der verschlechterten Menschenrechtssituation auf den Philippinen nicht auch angebracht ist zu schauen, ob das mit der GSP+, dieser Handelspräferenz, vereinbar ist, denn hier ist ja klar festgelegt, dass eine Gewährung von GSP+ mit dem Einhalten der Menschenrechte verbunden ist.
                  

(Die Rednerin ist damit einverstanden, eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung zu beantworten.)


Neena Gill (S&D),
blue-card question. – Mrs Lochbihler, you made a reference that since December 2014 the Philippines has enjoyed enhanced trade preferences with the EU under the GSP+ Scheme, granted to them in exchange for good performance on human rights and labour rights, the environment and good governance, and this has already provided a major boost to the Philippines. Do you think the Commission should now reconsider, in light of this debate and what we are considering in terms of the back-sliding we have got on human rights and the rule of law and the extrajudicial killings by vigilante groups? Do you think the Commission should take this up now?

Barbara Lochbihler,
blue card answer. – As I said in my statement, I think it is time for the Commission to communicate publicly, including to the President, that this might be the next step if there is no immediate reaction from the Philippines. I am very aware that, including in recent years, the Philippine Ambassador here struggled very hard to get this GSP-plus, and we had also seen good progress on the human rights record in the Philippines. It is timely that the EU should consider this matter now.
I would add that the Philippines takes the leadership in the ASEAN community at the beginning of 2017, so it is all the more important that, in their foreign relations, they have a good human rights record.

Pier Antonio Panzeri,
autore. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, questo personaggio, che oggi governa le Filippine, per farsi eleggere ha promesso di fare piazza pulita del commercio illegale di droga e devo dire che attorno ad una battaglia che in sé è giusta, in realtà si sta consumando una odiosa repressione. I colleghi hanno già ricordato i numeri delle uccisioni e delle esecuzioni extragiudiziali; aggiungo a questi il fatto che la massiccia campagna contro gli spacciatori e i consumatori ha portato a più di 15 000 arresti e spinto più di mezzo milione di persone a costituirsi nella speranza di ricevere i trattamenti sanitari adeguati, nonché l'immunità.
                  

                     Io credo che sia giusto che con questa risoluzione si chieda, unendoci alla voce e agli appelli degli attivisti, di segnalare la preoccupazione che questa politica di tolleranza zero sia stata accompagnata da aspre violazioni dei diritti umani. Sono convinto, come altri, che l'Unione europea debba rivedere le proprie posizioni verso le Filippine.
                  

Miguel Urbán Crespo,
autor. – Señor Presidente, Señorías, el Presidente de Filipinas, Rodrigo Duterte, proclamó el pasado 5 de septiembre un estado nacional de emergencia indefinido. Desde el inicio de su presidencia, ha puesto en marcha la llamada guerra contra las drogas, durante la cual la policía ha matado a más de 929 sospechosos de narcotráfico y 1 507 personas han sido asesinadas por fuerzas de seguridad privadas y paramilitares. Nos preocupa enormemente la apuesta militarista y de populismo punitivo del Gobierno filipino, que da poderes especiales a las fuerzas de seguridad públicas y privadas, lo que genera un contexto de impunidad y de violación sistemática de los derechos humanos.
                  

                     Pedimos a esta Cámara que tome todas las medidas que estén en su mano para poner fin al estado de violencia e impunidad en Filipinas y que reclame a la Comisión Europea que interrumpa el Sistema de Preferencias Generalizadas Plus con el que Filipinas se beneficia de preferencias comerciales en el mercado de la Unión Europea, así como la cancelación inmediata de las negociaciones de un tratado comercial con Filipinas.
                  

                     Esta debe ser nuestra respuesta ante la impunidad y la violación sistemática de los derechos humanos.
                  

Csaba Sógor,
a PPE képviselőcsoport nevében. – Elnök Úr! Ha a fennálló jogrend semmibevételével próbálja helyreállítani a törvényességet egy állam, az könnyen káoszhoz és anarchiához vezet. Nagyon fontos, hogy azok, akik felemelik szavukat a rengeteg tisztázatlan gyilkosság miatt a Fülöp-szigeteken, nem a kábítószer-fogyasztást vagy terjesztést helyeslik. Nagyon veszélyes kór ez, amely felemésztheti a társadalmat. A kemény fellépés tehát mindenképpen indokolt és szükséges.
                  

                     De különbség van az állami szervek kemény fellépése és a közönséges bűnözők leszámoló hadjárata között. Sajnos a Fülöp-szigeteken ez a különbség egyre kevésbé érzékelhető. A politikai vezetés felelőssége, hogy a jogszabályoknak megfelelően, azokkal összhangban lépjen fel a drogok ellen, és ne bátorítsa önbíráskodásra a polgárokat. Ellenkező esetben borítékolható lesz a káosz, az állandó félelem és bizonytalanság, ami sem a fülöp-szigetieknek, sem az ország nemzetközi partnereinek nem érdeke.
                  

Josef Weidenholzer,
im Namen der S&D-Fraktion. – Herr Präsident! Die Ereignisse auf den Philippinen sind äußerst besorgniserregend. Wir erleben, wie ein bisher in der internationalen Gemeinschaft geachteter Staat sich selbst zerstört. Das hängt unmittelbar mit dem neu gewählten Präsidenten zusammen. Es besteht die Gefahr, dass die erfolgreichen Demokratisierungsbemühungen, die nach dem Sturz des Diktators Marcos einsetzten, zunichte gemacht werden. Presse und Meinungsfreiheit werden eingeschränkt, die Einführung der Todesstrafe vorbereitet, und im Kampf gegen die Drogenkriminalität wird der Rechtsstaat komplett aus den Angeln gehoben.
                  

                     Drogenhändler und Drogensüchtige werden von Todesschwadronen getötet. Das geschieht unter den Augen und mit Ermunterung der Behörden. Oft genügt der bloße Verdacht um getötet zu werden. Das ist besorgniserregend, äußerst besorgniserregend, und es ist zu befürchten, dass sich diese systematische Aushöhlung der Menschenrechte und des Rechtsstaates in die philippinische Gesellschaft hineinfrisst und den Staat zerstört.
                  

                     Unsere Entschließung ruft die philippinische Regierung auf, eindringlich auf diese gefährlichen Entwicklungen hinzusehen, von der Einführung der Todesstrafe abzugehen, die Verbrechen aufzuklären und zu einer vernünftigen und adäquaten Bekämpfung der Drogenkriminalität überzugehen, weil die Drogenkriminalität tatsächlich ein Problem ist, das man aber nicht mit solchen Methoden bekämpften kann.
                  

Edouard Ferrand,
au nom du groupe ENF. – Monsieur le Président, Mesdames et Messieurs, chers collègues, une fois de plus, les européistes montrent que leur véritable volonté, c'est de s'attaquer aux peuples et aux souverainetés nationales.
                  

                     Le président Rodrigo Duterte a été élu président de la République des Philippines. Il est le président le mieux élu de l'histoire des Philippines avec plus de six millions d'avance sur son concurrent. Il mène une politique d'éradication de la criminalité, phénomène très important aux Philippines, et il faut croire qu'aujourd'hui, c'est un véritable problème, une menace même pour les Philippins. Aussi féroce soit cette véritable politique de lutte contre la criminalité, elle doit demeurer dans les règles du droit, et si peine de mort il doit y avoir, elle doit figurer dans l'échelle des peines et nulle part ailleurs.
                  

                     Mais une fois de plus, que les eurocrates ne s'immiscent pas dans les affaires intérieures des États, qu'ils laissent les peuples s'exprimer, quelles que soient les conséquences, que l'Union européenne s'occupe de ses propres turpitudes, notamment en Ukraine, et qu'elle laisse la paix aux Philippines et ailleurs, et qu'elle laisse surtout la paix aux nations pour leur souveraineté nationale.
                  

Marc Tarabella (S&D). – Monsieur le Président, depuis son arrivée au pouvoir en juin 2016, le président Duterte met tout en œuvre pour débarrasser son pays du fléau de la drogue.
                  

                     Ce sont déjà plus de 3 000 personnes qui sont mortes sans avoir eu une chance d'avoir un procès équitable. Qu'ils soient vendeurs ou consommateurs, il n'y a pas de distinction. Le président ne leur laisse aucune chance. En effet, la plupart d'entre eux ont été exécutés sommairement, sans discernement, sans jugement. Cette lutte contre la drogue est le véritable cheval de bataille du président et il met tout en œuvre pour parvenir à ses fins.
                  

                     Le respect des droits humains et par conséquent du droit à la vie ne fait donc pas obstacle à son ambition de voir 100 000 criminels éliminés durant les six premiers mois de son mandat. Il a également laissé la porte ouverte aux justiciers civils, qui peuvent dès lors tuer impunément, si c'est dans le cadre de ce grand projet d'éradication de la drogue aux Philippines.
                  

                     La victoire écrasante du président Duterte aux élections et son énorme popularité au sein de la population philippine ne doit pas le dispenser de respecter les droits humains élémentaires et l'urgence est telle aux Philippines que l'Union européenne ne peut laisser inchangées ses relations avec cet État.
                  

Procedura catch-the-eye


Neena Gill (S&D). – Mr President, I had the opportunity to visit the Philippines a couple of years ago and I saw many developments that were cause for optimism. Corruption was still a problem but being addressed, and judicial reforms, human rights and criminal law were all on President Aquino's reform agenda. Upon return, I advocated granting the Philippines GSP+ status.
Unfortunately, today there is less cause for optimism. The extrajudicial killings taking place in President Duterte's war on drugs are setting the country back years in terms of human rights and rule of law. We have heard today that more than a thousand people have been killed in police operations or by vigilante groups. His tendency towards international isolation is a further cause for concern.
At a time when South-East Asia's strategic importance is rapidly increasing, I would urge President Duterte to step up positive engagement with international actors, including the EU and UN, rather than threaten a retreat. I call upon the High Representative, Mrs Mogherini, and the Commission to extend a hand of friendship but, at the same time, to make it clear to the Duterte regime that the consequences will be dire.

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, οι Φιλιππίνες έχουν γίνει, κατά το τελευταίο διάστημα, το επίκεντρο του ενδιαφέροντος για πολλαπλούς λόγους. Γεγονός είναι ότι, και με τη νέα κυβέρνηση του Προέδρου Duterte, ο σεβασμός κάποιων αυτονόητων ανθρωπίνων και κοινωνικών δικαιωμάτων δεν αποτελεί προτεραιότητα. Η διαφθορά, η παραβίαση των ανθρωπίνων δικαιωμάτων, οι ποινικές διώξεις πολιτικών αντιπάλων είναι στην ημερήσια διάταξη, σε μια χώρα όπου το φαινόμενο της παιδικής εργασίας αφορά δύο εκατομμύρια ανηλίκους. Είναι όμως οξύμωρο και δείγμα υποκρισίας η Ευρωπαϊκή Ένωση να εκφράζει, από τη μια πλευρά, την ανησυχία της για τις εξελίξεις στις Φιλιππίνες και να συνάπτει, από την άλλη, μια νέα εταιρική σχέση με τη χώρα αυτή, όπως έγινε τον περασμένο Ιούνιο. Μια εταιρική σχέση που έχει μοναδικό γνώμονα τα συμφέροντα των ευρωπαϊκών πολυεθνικών εταιρειών, οι οποίες επιχειρούν να επενδύσουν εκεί, σε μια αναδυόμενη οικονομία, όπου ισχύουν μισθοί πείνας. Αλλά τότε, τον Ιούνιο, ακόμη οι Φιλιππίνες δεν είχαν κάνει στροφή υπέρ της Κίνας. Αυτό είναι λοιπόν που ενοχλεί το ευρωπαϊκό κατεστημένο και όχι τα πραγματικά προβλήματα που αντιμετωπίζει ο λαός της χώρας αυτής.
                  

Elmar Brok (PPE). – Herr Präsident, Herr Kommissar, meine Damen und Herren! Auch ich finde es wichtig, dass die Verfolgung von Straftätern egal welcher Art nach den Grundsätzen des Rechts und der Rechtsstaatlichkeit geht und dass dies nicht mit Ermordungen geschehen kann, um ein Problem zu lösen. Auf der anderen Seite sollten wir aber nicht vergessen, auch zu erwähnen, dass drug traffickers Verbrecher sind, Mörder sind, die sie unsere Kinder umbringen. Auch das muss zum Ausdruck gebracht werden. Es darf nicht zur Belobigungsaktion werden, dass wir drug trafficking als eine gesellschaftlich hinnehmbare Situation sehen. Drogenbekämpfung muss strikt durchgeführt werden, es muss gegen Drogenhandel vorgegangen werden; das sollten wir alles unterstützen – aber es muss eben im Rahmen der Rechtsstaatlichkeit erfolgen. Beides zusammen muss man sehen.
                  

                     Deswegen hoffe ich, dass die Philippinen eine erfolgreiche Politik betreiben werden. Wir haben mit ihnen Abkommen abgeschlossen, auch in dem Sinne, dass die internationalen Gerichtsregelungen bezüglich der Philippinen und der South China Sea entsprechende Beachtung durch die Völkergemeinschaft finden, dass das internationale Recht auch in diesen Fragen durchgesetzt wird.
                  

Илхан Кючюк (ALDE). – Г-н Председател, уважаеми г-н Комисар, уважаеми колеги, през изминалите години Република Филипини постигна значителен прогрес. Неслучайно в края на 2014 г. Европейският съюз предостави на страната статут по общата схема за преференции GSP+. На ниво законодателство за правата на човека доскоро страната беше образец за другите държави в региона, като ратифицира осем от деветте главни конвенции, но също така и като една от първите държави в Азия, която се обяви срещу смъртното наказание.
                  

                     За съжаление след президентските избори ситуацията във Филипините драстично се промени. Държавната политика придоби авторитарни измерения. Безпрецедентните убийства на 1 800 заподозрени наркодилъри без съдебен процес или доказателства за предполагаеми престъпления са недемократичен акт, на който трябва да се противопоставим. Призовавам правителството на Филипините да сложи край на извънсъдебните екзекуции и да спазва международните актове, които страната е ратифицирала.
                  

                     Необходимо е президентът Родриго Дутерте да гарантира справедлива и независима съдебна система и да започне диалог с международните лидери и организации, за да върне страната по пътя на демокрацията.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL). – Mr President, what this country is doing is appalling. The war on drugs is not actually a war on drugs, it is a war on people.
They say people take drugs to try and experience another reality. Listening to many people in the debate here, I wonder what drugs you are on, because you talk about a war on drugs and you talk about how cartels should not be promoted in selling these drugs, and that we have got to do something about it. Yet, at the same time, I can walk out of here and I can buy as dangerous a drug as exists called alcohol around here, and you do not seem to have a problem with it.
When you are having a debate and a discussion on something and young people tune into it and they see that it does not add up, because 2 + 2 is not 5, they tune out. They will tune out of this debate as well, because I hear people here say they are against drugs and I have seen them drink alcohol. Make up your minds.

(Fine della procedura catch-the-eye)


Christos Stylianides,
Member of the Commission. – Mr President, let me start by reiterating the solidarity of the European Union with the people and the government of the Philippines following the Abu Sayyaf attack in the City of Davao on 2 September. Since the beginning of the term of President Duterte there has been progress – or at lease continuity – in some important areas. An indefinite ceasefire with the National Democratic Front was concluded, the peace process in Mindanao has been reinvigorated and the ratification of the partnership cooperation agreement (PCA) is ongoing.
These positive steps are overshadowed by the war on drugs declared by the President. The fight against drugs was the number one promise in President Duterte's election campaign and remains highly popular. He also promised the reinstatement of the death penalty. According to the latest official figures, there have been more than 2 400 people killed either during or outside police operations between 1 July and 4 September.
Against the background of these figures, in various statements we have expressed our significant consensus in several meetings with high-ranking officials. However, necessary responses to the drug problem must be carried out in full compliance with human rights, the rule of law and the right to due process. We have also reiterated our principal position on the death penalty. President Duterte has repeatedly expressed his administration's commitment to human rights and he has warned the police against any abuse of authority. In the coming weeks and months there will be several high-level meetings with the Philippines to discuss this further and to share our concerns. We will be alert to see how President Duterte's commitments on human rights are applied. The High Representative, Federika Mogherini, is expected to meet with her counterpart twice over the coming weeks. The GSP+ monitoring mission is scheduled for before the end of the year. We will hear – and this is more or less in answer to a question – and we will underline that during the next monitoring period, 2016 to 2017, we have strong expectations that the Philippines will strengthen its human rights legal framework.
Following the entry into force of the PCA, we will engage in a formal human rights dialogue. We are also looking at ways to provide further support to the Philippines in a comprehensive approach to combat drug trafficking in line with our shared values. And, of course, we will continue to work closely with the Filipinos on this and other issues. Of course, I would like to congratulate the authors for their work and for this very productive discussion in this political body.

Presidente. – La discussione è chiusa.
                  

                     La votazione si svolgerà alle 12.00.
                  


Dichiarazioni scritte (articolo 162)



Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – È doveroso condannare fermamente il traffico e l'abuso di stupefacenti nelle Filippine, sottolineando che le droghe illecite costituiscono una minaccia per i giovani filippini, nonché uno dei più gravi problemi sociali.
                  

                     Pur accogliendo favorevolmente l'intenzione del governo di ridurre gli elevati livelli di criminalità e corruzione nel paese, è necessario che si adottino politiche e programmi specifici, che comprendano anche misure di prevenzione e di recupero, senza concentrarsi esclusivamente sulla repressione violenta, garantendo altresì il rispetto dei diritti umani e delle libertà fondamentali. Inoltre le autorità dovrebbero avviare un'indagine immediata, approfondita, efficace e imparziale sul numero straordinariamente elevato di persone uccise durante le operazioni di polizia, al fine di identificare tutti i responsabili, consegnarli a un tribunale civile competente e imparziale e applicare le sanzioni penali previste dalla legge, assicurando al tempo stesso una protezione adeguata ai difensori dei diritti umani, ai sindacalisti e ai giornalisti.
                  

                     L'UE deve avvalersi di tutti gli strumenti disponibili per aiutare il governo delle Filippine a rispettare i suoi obblighi internazionali in materia di diritti umani.
                  
8.2.   Somalia

Presidente. – L'ordine del giorno reca la discussione su sette proposte di risoluzione sulla Somalia.
                  

Ignazio Corrao,
author. – Mr President, Somalia's long-running conflict situation continues to leave civilians dead, wounded and displaced in large numbers. In July the UNHCR reported that forced evictions due to an ongoing military offensive resulted in almost 28 000 new displacements. International human rights and humanitarian organisations continue to report serious abuses against people living in informal displacement camps and in government-controlled areas, including rape and forced evictions. According to international human rights organisations and the UN mission in Somalia, journalists continue to be killed, threatened, arbitrarily detained and denied due process or fair trial guarantees.
This is an issue of major concern, particularly given the fact that elections should take place very soon. We think that the European Union should support any effort to protect the population. We should also assist the Government of Somalia in its work to build peace and stability. On the other hand, the EU should better monitor the situation in order ensure accountability for abuses committed, fair and timely elections and legal reforms in order to secure respect for human rights. We hope that this joint resolution can help in this.

Charles Tannock,
author. – Mr President, nearly five years on since the expulsion of Al-Shabab from Mogadishu, the security situation in Somalia has clearly improved. As we now head towards democratic elections, those developments are clearly very welcome.
However, the picture is still mixed. Whilst yesterday leaders from neighbouring countries attended a summit hosted in Mogadishu for the first time in decades, this cannot allow us to ignore the fact that, only two weeks earlier, at least ten people were killed in a terrorist attack outside the presidential palace. Continued and improved EU support for the African Union Mission to Somalia (AMISOM) is therefore vital, just as it is important to ensure the political support for the hugely anti-piracy and very successful CSDP mission EU NAVFOR Atalanta in the Indian Ocean off the coast of Somalia. This should be strengthened.
I also take this personal opportunity to encourage official talks between the Somaliland authorities in Hargeisa and the Government in Mogadishu. The union was never approved by a referendum and it is only right that the re-recognition of an independent Somaliland can remain open politically through peaceful negotiation. The status quo in place since 1991 is to the detriment of both sides and of course to the long-term stability of the Horn of Africa.

Tunne Kelam,
author. – Mr President, Somalia's position is a strategic one. Restoring stability and securing this region from terrorist attacks is especially vital after two decades of civil war and Al-Shabab terrorism. The country is on the right path out of crisis now, but nothing is yet guaranteed. The 30 August and 26 July terrorist attacks in Mogadishu show that Al-Shabab is still active. Therefore, efficient support for the positive political process that was launched four years ago is needed.
It is still a long way to the 2020 elections. Political parties have yet to be started, but first of all the inclusion of all interested actors, freedom of expression and the creation of an independent Human Rights Commission will be vital. The continued presence of African Union peacekeeping forces will be important as the security situation remains precarious in different parts of the country. As our report says, there cannot be security without development and development without security. To break this cycle there need to be joint efforts by the EU and the international community.

Dita Charanzová,
author. – Mr President, after decades of conflict the people of Somalia are still suffering. It is true that Somalia's problems are more contained than ten years ago but Somalis still cannot feel safe in their country. The only way to change this is through a democratically elected government, a government that has the power to guarantee the safety and the rights of its citizens and is complemented by stable and legitimate institutions that uphold the rule of law. The upcoming elections, which must be transparent and fair, are the first step towards achieving this. Somalia is going through an important political transformation. The international community must under all cirumstances remain engaged in the country. To pull out now would unravel the progress that has slowly been made. We cannot risk Somalia falling into the hands of terrorists.

Jordi Sebastià,
Autor. – Señor Presidente, señor Comisario, la situación es insostenible en Somalia. La presión de grupos terroristas como Al-Shabab, la falta de seguridad generalizada han provocado más de un millón de desplazados internos y un millón de refugiados en países vecinos.
                  

                     Con la excusa de la lucha contra el terrorismo, el Gobierno aplica medidas extraordinarias, detiene periodistas, coarta la libertad de expresión y bloquea el acceso a internet. No hay, además, tribunales fiables para juzgar esas detenciones que, si llegan a ser juzgadas, acaban en tribunales militares, sin ninguna garantía.
                  

                     El drama humano es inmenso y las víctimas más débiles son los niños, reclutados como niños soldados por las diferentes facciones. La Unión Europea se ha implicado a través de un fondo de desarrollo y de ayuda para la seguridad, pero desde aquí le pedimos más implicación y control efectivo sobre el uso de esos fondos.
                  

                     Esta declaración nos parece necesaria y además equilibrada, porque además denuncia los abusos cometidos por las fuerzas que deberían instalar la seguridad, como las de la Misión de la Unión Africana en Somalia, especialmente los casos de violencia sexual y la utilización de las mujeres como arma de guerra en estos conflictos.
                  

                     Pedimos aquí, finalmente, que Somalia no caiga en el olvido, que pase a ser un país importante en nuestra agenda europea de Asuntos Exteriores y que hagamos una llamada efectiva y clara a los países que acogen a sus refugiados para que actúen en consecuencia y sean realistas y no los fuercen a volver a un país que hoy es de todo menos seguro.
                  

(El orador acepta responder a una pregunta formulada con arreglo al procedimiento de la ‘tarjeta azul’ (artículo 162, apartado 8, del Reglamento))


Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
blue-card question. – Mr Sebastia, yes there is a terrible situation in Somalia and I refer to a special subject: the killing of children. More than 2 000 died last year. Do you not think, as we have Commissioner Stylianides with us here today, that the European Union should launch a programme for the benefit of the Somali children – an EU programme for their education and health mainly?

Jordi Sebastià,
blue card answer. – I must agree with you because this is a priority for us. It must be a priority for the European Union to take care of these children who are recruited as soldiers, who are fighting in a war, who are using terrible weapons and who are losing their childhood and the capacity to be normal people in the future. So I think this programme must of course be a priority for the European Union.

Pier Antonio Panzeri,
autore. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, il conflitto armato che da tempo affligge la Somalia continua a causare grandissimi problemi. Nonostante gli impegni presi dal governo somalo, la costante situazione di instabilità politica impedisce al paese di avviare i processi di riforme necessari, soprattutto nel settore della giustizia e della sicurezza. Numerosi giornalisti hanno subito minacce e arresti mediante processi svolti secondo norme che non sono in linea con gli standard previsti dal diritto internazionale.
                  

                     Nel gennaio 2016 il presidente somalo ha sottoscritto una nuova legge sui media e l'informazione che contiene ancora diverse restrizioni alla libertà di espressione. La necessità del popolo somalo di avere media liberi è particolarmente importante in vista del prossimo processo elettorale e per questo è giusto chiedere un'attenzione, anche a livello internazionale, affinché il governo della Somalia tuteli e protegga i giornalisti e riveda la legislazione in modo da consentire un'effettiva libertà di stampa e di informazione, nel rispetto del diritto alla libertà di espressione e più in generale di tutela dei diritti umani che sono stati ampiamente trascurati e a lungo violati.
                  

Lola Sánchez Caldentey,
autora. – Señor Presidente, señor Comisario, se estima que en Somalia 4,7 millones de personas —que significa el 38 % de la población— viven con necesidad de ayudas por sequías, hambrunas o migraciones forzadas. Este es el perfecto caldo de cultivo para la inestabilidad y la violencia, en el que piratas y grupos terroristas campan a sus anchas. Además, la violencia de género en Somalia existe a niveles inaceptables y debe ser contenida. La Misión militar de la Unión Africana no solo es cómplice sino que, en algunos casos, la perpetúa.
                  

                     La Unión Europea debería jugar un papel de promoción de estas políticas públicas. Sin embargo, nuestro apoyo a misiones militares dista mucho de ello y simplemente responde a la promoción de intereses geoestratégicos y comerciales. Seamos coherentes pues, como recuerda la Resolución, la estabilidad y la paz solo se pueden lograr mediante la cohesión social, el desarrollo sostenible y políticas basadas en los principios democráticos, en las que la dignidad y los derechos humanos sean plenamente respetados.
                  

Pavel Svoboda,
za skupinu PPE. – Pane předsedající, pane komisaři, v případě Somálska mluvíme o státu, který se v posledních desetiletích prakticky rozložil a jehož občané se tudíž nemohou a nemohli dovolat žádných práv. Myslím, že v tomto případě je třeba především pomáhat zajistit elementární bezpečí tak, aby se základy společnosti mohly vůbec znovu obnovit. Evropská unie by tedy měla spolu s regionálními partnery Somálska, např. s OSN, pracovat na tom, aby se Somálsko postupně stalo státem, který je schopen plnit své základní funkce a jehož vlastní občané nejenže se ho nemusejí bát, ale mohou s jeho pomocí počítat, např. ve chvíli, kdy jejich životy ohrožuje soukromá armáda ovládající to které území. Musíme pomáhat budovat Somálsko jako stát, kde dodržování lidských práv bude agendou tohoto státu, nikoliv pouze agendou mezinárodního společenství. Nadcházející volby v roce 2020 jsou k tomu dobrou příležitostí.
                  

Neena Gill,
on behalf of the S&D Group. – Mr President, with elections this year, Somalia is in a crucial period of transition. It is in all our interests that it does not miss its date with history, yet no ballot can bring about improvement unless fundamental rights are respected and there is minimal degree of stability.
We need to make sure that the African Union's peacekeeping force AMISOM does its job protecting civilians and that accountability is insured for all allegations of abuse, indiscriminate killings and sexual exploitation. As the biggest contributor to AMISOM, the EU can play a key role by monitoring programmes and bolstering investigation and prosecution capacity. I also urge Somalian authorities, federal and regional, to put an immediate stop to harassment of journalists and protect them from terrorist attacks carried out by Al-Shabab. Crucially, if there is any hope for Somalia to have a bright future it starts with its younger generation.

Francisco Assis (S&D). – Senhor Presidente, Senhor Comissário, nos meses de julho e agosto, o grupo fundamentalista islâmico Al-Shabab foi responsável por vários ataques mortíferos na Somália. Um dos ataques mais deploráveis foi dirigido contra uma base da União Africana, de que resultaram treze mortos, incluindo, aliás, funcionários da ONU.
                  

                     Ora, como sabemos, a luta contra o Al-Shabab e outros grupos armados depende, em grande parte, da missão de paz da União Africana. É por isso que é vital apoiar essa missão, bem como todas as iniciativas em prol da estabilização e da reconciliação nacional.
                  

                     A União Europeia é o principal financiador da missão da União Africana, com um valor alocado de 286 milhões de euros até 2020. Esse apoio deve ser assegurado e até eventualmente reforçado, mas é preciso, em contrapartida, uma maior transparência.
                  

                     A União Europeia não pode tolerar que forças de manutenção de paz, por si apoiadas e financiadas, sejam frequentemente alvo de acusações de abusos dos direitos humanos, incluindo assassínios indiscriminados de civis e violência sexual. A União Europeia tem de exigir com firmeza que estes crimes sejam investigados e que os seus eventuais responsáveis não permaneçam impunes.
                  

Procedura catch-the-eye


Jiří Pospíšil (PPE). – Pane předsedající, já chci podpořit své předřečníky. Je velmi dobře, že v tuto chvíli projednáváme usnesení o Somálsku, protože – jak už bylo řečeno – bude zde probíhat reforma v personálním složení parlamentu na přelomu měsíce září a října a následně pak volba nové hlavy státu. Já jsem přesvědčen, že debaty, které zde obecně vedeme o tom, že je třeba ekonomicky podpořit tuto zemi, podpořit zvláště trpící děti v Somálsku, jsou velmi správné, ale podle mého názoru by měly být podmíněny tím, že demokratický proces v této zemi bude pokračovat. Počkejme například na to, jak proběhne reforma v parlamentu, jak proběhne volba hlavy státu a jak se budeme blížit k roku 2020, kdy mají proběhnout nové volby. Pokud demokratizační a stabilizační vztahy budou pokračovat, pak je správné, aby Evropská unie tuto zemi podpořila, podpořila trpící obyvatelstvo a děti na prvním místě.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, υποστηρίζω το ψήφισμα, το οποίο άλλωστε έχω υπογράψει. Το 2016, κλείνουμε 25 χρόνια από την ανατροπή του δικτάτορα Barre στη Σομαλία, ανατροπή που, δυστυχώς όμως, άνοιξε έναν νέο κύκλο αίματος ο οποίος παραμένει ανοικτός. Αποτέλεσμα αυτών των 25 χρόνων της διαφυλετικής βίας, είναι η Σομαλία να αποτελεί μια από τις πιο φτωχές χώρες της Αφρικής, με προσδόκιμο ζωής μόλις τα 55 χρόνια και το ένα έκτο του πληθυσμού να ζει εκτός των συνόρων της.
                  

                     Οι επερχόμενες εκλογές, που κανονικά πρέπει να διεξαχθούν μέχρι το τέλος του έτους, δεν δείχνουν να μπορούν να βελτιώσουν την κατάσταση στη χώρα. Το μείζον ζήτημα για τα κράτη της Δύσης είναι, συνεπώς, να κρατήσουν μακριά από την εξουσία τους ισλαμιστές της Αλ Σαμπάμπ. Ωστόσο, με τις επεμβάσεις τους οι ξένες δυνάμεις δεν επιδρούν εποικοδομητικά, όπως δείχνει και η εμπειρία των τελευταίων 25 χρόνων. Το καλύτερο που έχει, συνεπώς, να κάνει η Ευρωπαϊκή Ένωση είναι να μείνει μακριά και να μην αναμειχθεί στα πολιτικά παίγνια που δεν την αφορούν. Καμιά συμμετοχή στα βρώμικα παιχνίδια που λαμβάνουν χώρα στο Κέρας της Αφρικής. Αλληλεγγύη σε χριστιανούς θύματα της ισλαμικής τρομοκρατίας.
                  

(Fine della procedura catch-the-eye)


Christos Stylianides,
Member of the Commission. – Mr President, we had very productive and constructive discussions, and I know Somalia because I visited the country and I met the Minister and other officials. Regarding education, let me confirm that I have already put in place emergency projects for education in the country, which we want to sustain and expand. You know that I focus on education – and especially in this area in Somalia – and I think it is important to insist on this project.
Somalia often hits the headlines, seldom positively. However, following decades of civil war in the area, over the past few years we have witnessed progress – albeit a bit slow – towards state building and democratisation. The forthcoming electoral process will not take the form of universal suffrage, the electoral form familiar to us. Some 14 000 people will be involved and, while they will represent only a fraction of the population, it is an improvement from 2012 when 135 clan elders selected the members of parliament. This should be a stepping stone to ‘one person, one vote’ elections in 2020.
Female participation and representation are paramount. The EU has, throughout, consistently insisted on securing a Somali commitment to 30% female representation in parliament. More than two decades of civil war have had a devastating effect on respect for human rights. Women, children and minorities in general, displaced persons and persons with disabilities have often paid the highest price. Abuse, domestic violence and discrimination against women are flagrant and, although Somalia has ratified the UN Convention on the Rights of the Child, children remain victims of all the parties to the armed conflict.
The EU delegation started implementation of a new set of measures in 2016 through the European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR), specifically targeting the nexus between human rights and security. One of the main aims is to develop a better connection between human-rights activists and organisations and the government, including the police, the legal profession and the judiciary, in order to provide high-quality, accountable and rights-based safety and security services for victims of sexual and gender-based violence, and thereby break the culture of impunity for the perpetrators of such crimes.
On the death penalty also, it is disturbing that Somalia has ended the de facto moratorium. Capital punishment is a serious violation of human rights and dignity. As Somalia embarks on the electoral process, the UN published last month a timely report on the right to freedom of expression. Freedom of expression is key in building a democratic nation, and even more so in times of political transition, with a view to providing space for public debate. Somali journalists censured for such debate are continually attacked, and harassed and sometimes arrested. Media outlets are being closed and proper investigation and prosecution remain rare – leading to a general sense of impunity.
These and other issues confirm that building functioning justice institutions is one of the most important tasks in terms of ensuring the rule of law in Somalia. Communities in areas recovering from the activities of al-Shabaab must benefit from peace dividends, including in the form of justice delivery after decades of being left at the mercy of these militants. The European Union is closely working with Somalia to address these matters and we remain committed to continuing to do so with the new leadership.

Presidente. – La discussione è chiusa.
                  

                     La votazione si svolgerà alle 12.00.
                  


Dichiarazioni scritte (articolo 162)



Bogdan Brunon Wenta (PPE),
na piśmie. – 4 lata po mianowaniu 275 członków parlamentu Somalia konsekwentnie podejmuje działania odbudowy instytucji państwowych. Pracuje nad ustawą o partiach politycznych i utworzeniu niezależnej narodowej Komisji Praw Człowieka, a także przygotowuje się do wyborów parlamentarnych i prezydenckich jesienią tego roku. Ważne jest, aby proces wyborczy był przejrzysty i demokratyczny, oraz aby zagwarantowana była wolność słowa i pluralizm mediów. Niestety terrorystyczne ugrupowanie Asz-Szabab destabilizuje kraj, przeprowadzając częste ataki na kontrolowanych przez siebie obszarach, a także w samym Mogadiszu. To także jeden z powodów, dla których i tym razem wybory nie będą miały powszechnego charakteru. 11-milionowy naród reprezentować będzie 14 tysięcy elektorów. Mam nadzieję, że UE będzie aktywnie wspierać Somalię w budowaniu demokracji i zapewnieniu bezpieczeństwa w kraju, oraz że w 2020 r. obywatele będą mogli wziąć udział w wyborach powszechnych.
                  
8.3.   Zimbabwe

Presidente. – L'ordine del giorno reca la discussione su otto proposte di risoluzione sullo Zimbabwe.
                  

Ignazio Corrao,
autore. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, sono molti anni che il popolo dello Zimbabwe soffre sotto un regime autoritario guidato dal presidente Mugabe, il quale mantiene il potere mediante corruzione, violenza, elezioni truccate e servendosi di apparati brutali.
                  

                     Ebbene, oggi la situazione in Zimbabwe sta peggiorando sempre di più, in un clima di impunità per la violazione dei diritti umani. A partire da giugno numerosi esponenti della società civile hanno intrapreso dozzine di proteste pubbliche in tutto il paese. La polizia ha risposto con metodi violenti, usando indiscriminatamente manganelli e gas lacrimogeni. Centinaia di persone sono state ferite, arrestate e incriminate per violenza pubblica.
                  

                     Noi non possiamo dimenticarci, in questo contesto, che il governo dello Zimbabwe e l'Unione europea hanno firmato congiuntamente il National Indicative Programme e, nell'ambito di questa strategia di cooperazione congiunta, l'Unione europea ha stanziato 234 milioni di euro allo Zimbabwe come assistenza allo sviluppo. Credo che l'Unione europea debba monitorare efficacemente l'implementazione di questi fondi al fine di accertarsi che lo Zimbabwe impieghi questa somma nei settori previsti, quali il supporto alla società civile, i diritti umani e l'agricoltura.
                  

                     Attraverso questa risoluzione, chiediamo che si tengano al più presto elezioni regolari, al fine di dar vita ad una democrazia pluralista, prospera e rispettosa dei diritti umani.
                  

Anna Elżbieta Fotyga,
author. – Mr President, apparently the elderly President Mugabe after 36 years in power – bringing to his country patronage, kleptocracy, poverty, violence and massive demonstrations – still wants real action. I therefore call for the immediate release of political prisoners, respect for human rights, impartial provision of humanitarian aid, and a peaceful transfer of power in upcoming elections.

David McAllister,
author. – Mr President, the situation in Zimbabwe, as we have just heard, is deeply worrying. This country, which is suffering under the authoritarian regime of Mr Mugabe for 36 years now, left the path of democracy years ago. The political, social and economic challenges Zimbabwe is currently facing combined with an unprecedented drought have created more poverty and more inequality than ever. In the last few months, massive protests against the regime were brutally crushed by the police. This increase in violence at demonstrations in the country is not acceptable. Just this week, the police announced a fresh one-month ban on demonstrations in Harare. Today, we as the European Parliament once again send out a strong and clear message to the authorities in Zimbabwe. The rule of law must prevail under all circumstances and the freedom of association, assembly and expression must be protected by all means. With this resolution we condemn the ongoing human rights abuses and call for the full respect of civil and political freedom, particularly in view of the next important elections in 2018.

Charles Goerens,
auteur. – Monsieur le Président, le Zimbabwe aurait tout pour réussir aux plans économique, social et politique s'il n'y avait pas un obstacle de taille. Cet obstacle s'appelle Mugabe, qui agit selon la devise ‘j'y suis, j'y reste, et lorsque je ne serai plus là, ça restera dans la famille’. Comme le système est verrouillé, il y a peu de chance de pouvoir redresser dans l'immédiat une situation complètement pourrie.
                  

                     Mon groupe soutient les mesures proposées dans cette résolution et encourage tous les efforts qui visent à reconstruire le pays. Nous soutenons tous les efforts qui sont de nature à renforcer les mouvements qui aspirent à rétablir la démocratie et la justice au Zimbabwe. Aussi les pays de la région d'Afrique australe sont-ils appelés à s'impliquer davantage pour résoudre ce problème qui est, avant tout, un problème africain, mais nous sommes toutefois à leurs côtés.
                  

Judith Sargentini,
indiener. – Drie jaar geleden won Mugabe's ZANU-PF de verkiezingen in Zimbabwe en kwam er een einde aan de eenheidsregering. Onder die eenheidsregering zagen we enige economische groei. Die is nu verdwenen. Miljoenen mensen hebben voedselhulp nodig, salarissen worden niet betaald, ambtenaren worden massaal ontslagen. Kortom, het land is weer bankroet en de ZANU-regering vervalt in repressietactieken van vroeger. De protesten van de laatste maanden worden door de regering hard de kop ingedrukt. Activisten verdwijnen achter de tralies en er wordt met demonstratieverboden gestrooid. Het Europees Parlement wil vandaag de bevolking van Zimbabwe een hart onder de riem steken.
                  

                     Eén ding nog over onze gezamenlijke resolutie: heimwee naar de sancties is niet gepast. Mugabe en zijn naasten hebben nog steeds reisbeperkingen en dat moet zo blijven, maar het effect van verdere sancties was twee jaar geleden echt uitgewerkt. Ik heb dan ook een amendement ingediend op onze gezamenlijke resolutie om dat te verwoorden.
                  

Pier Antonio Panzeri,
autore. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, a seguito di una serie di manifestazioni antigovernative nello Zimbabwe, il presidente Mugabe, al potere da 36 anni, ha adottato una severa linea repressiva. Nel timore di perdere il potere, ha già annunciato la sua intenzione di presentarsi alle elezioni presidenziali del 2018 — risulta però difficile pensare come possa completare un nuovo mandato, che terminerebbe alla veneranda età di 99 anni. Il presidente è stato inoltre accusato di aver volontariamente deciso di interrompere gli aiuti alimentari nelle zone rurali più ostili alla sua politica e colpite dalla peggiore siccità degli ultimi cento anni.
                  

                     Con questa risoluzione d'urgenza chiediamo allo Zimbabwe di rispettare gli obblighi internazionali e di garantire l'indipendenza della magistratura e libere manifestazioni. L'Unione europea può giocare un ruolo fondamentale in questa delicata fase mantenendo e, se necessario, rafforzando le misure restrittive nei confronti di persone ed entità collegate al regime di Mugabe, almeno fino a quando non vi sarà un'inversione politica volta alla protezione della popolazione e al rispetto dei principi democratici e dello Stato di diritto.
                  

Marie-Christine Vergiat,
auteur. – Monsieur le Président, ce n'est pas la première fois que l'on parle ici du Zimbabwe. Son président, Robert Mugabe, est au pouvoir depuis 1980, il est âgé de 92 ans, et est effectivement déjà candidat à sa succession.
                  

                     L'ampleur sans précédent de la contestation que traverse aujourd'hui le pays doit être soulignée. La décision de la Cour de justice de casser l'interdiction gouvernementale de manifester est un signe de la crise que traverse le pays.
                  

                     Oui, il faut demander la libération de tous les prisonniers politiques et notamment de ceux qui ont seulement manifesté pacifiquement. Mais il faut aussi se pencher sur les causes économiques et sociales du mécontentement populaire. 80 % de la population vit en deçà du seuil de pauvreté. 80 % du PIB est dédié au remboursement de la dette dans ce pays qui détient le record mondial dans ce domaine. C'est aussi l'un des pays les plus corrompus au monde.
                  

                     Au moment où l'Union européenne rétablit son aide au développement, la traçabilité de cette aide est une impérieuse nécessité, tout comme l'annulation d'une partie de la dette, à condition de veiller à ce que les efforts de la communauté internationale bénéficient effectivement à la population, et notamment aux femmes. 68 % d'entre elles sont victimes de violences.
                  

Cristian Dan Preda,
în numele grupului PPE. – Domnule președinte, este a doua oară în acest mandat când discutăm situația din Zimbabwe. Anul trecut ne manifestam îngrijorarea față de hărțuirea apărătorilor drepturilor omului, a opozanților, jurnaliștilor și a altor membri ai societății civile. Azi ne vedem obligați să condamnăm reprimarea violentă a protestelor din ultimele luni. Ce-i drept, protestele s-au înmulțit. Cetățenii din Zimbabwe au suficiente motive pentru a protesta. Corupția, proasta gestiune, sărăcia amplificată de secetă, scăderea prețurilor la minerale. După trei decenii și jumătate de domnie a lui Robert Mugabe, singurul lider pe care Zimbabwe l-a avut de la independență, țara e în faliment, e complet distrusă. Rezoluția pe care o votăm denunță această situație și reprezintă un apel la schimbare, o tranziție politică bazată pe alegeri libere și corecte, respectarea drepturilor omului și a statului de drept. Iată singura cale pentru Zimbabwe.
                  

Cécile Kashetu Kyenge,
a nome del gruppo S&D. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, qualora ce ne fosse bisogno, ricordo alle autorità dello Zimbabwe il contenuto dell'articolo 96 dell'accordo di Cotonou e gli obblighi che da esso derivano sul rispetto dei diritti umani, i principi democratici e lo Stato di diritto. Rammento anche le misure restrittive cui sono soggette alcune autorità, in primis il presidente Mugabe, in carica dal 1980.
                  

                     Non possiamo più tollerare la violenza con cui le forze di sicurezza conducono sistematicamente la repressione di ogni voce di dissenso nel paese. Ci ribelliamo alla violenza perpetrata contro le donne, agli arresti arbitrari, alle interferenze di poteri, alle sparizioni e alle uccisioni arbitrarie. Il popolo dello Zimbabwe chiede una transizione pacifica e democratica basata su elezioni libere, sull'alternanza dei poteri, sul rispetto dei diritti umani. Noi saremo accanto a voi per fornirvi un sostegno nel dialogo politico con le autorità e per denunciare ogni violazione dei principi democratici.
                  

Bas Belder,
namens de ECR-Fractie. – Repressieve regimes ontmaskeren zichzelf en dit historische gegeven geldt ook voor het schrikbewind van president Mugabe in Zimbabwe. Terwijl een derde van de bevolking inmiddels op voedselhulp is aangewezen om te overleven en het merendeel van de Zimbabwanen nog slechts één keer per dag eet, levert de koop- en spilzucht van Mugabes echtgenote Grace haar de veelzeggende bijnaam Gucci Grace op. Mugabes heerszucht kent ook na 36 jaar geen grenzen, ongeacht de vrije val waarin hij zijn land door puur wanbeleid thans heeft gebracht. De 92-jarige Mugabe heeft zich inmiddels opnieuw kandidaat gesteld voor de verkiezingen van 2018, want alleen God kan hem naar eigen zeggen uit zijn ambt zetten. Dat klopt in elk geval, meneer de voorzitter. Intussen zien velen in Zimbabwe de toekomst na Mugabe met veel zorgen tegemoet. Een opvolger uit de rangen van diens medeplichtigen aan de nationale ruïne is immers allesbehalve een aanlokkelijk perspectief. De lijdende burgerbevolking van Zimbabwe moet daarom juist in deze spannende fase op de EU kunnen rekenen.
                  

Franz Obermayr,
im Namen der ENF-Fraktion. – Herr Präsident! Als Anfang der 80er Jahre der heutige korrupte Präsident Mugabe in Simbabwe die Macht übernahm, wurde er von den Linken noch als großer Freiheitskämpfer gefeiert, doch er schuf weder Wohlstand noch Demokratie und Gleichheit, sondern zerstörte diese Werte restlos im vormals so reichen Simbabwe-Rhodesien. Rassistische Enteignungen, Vertreibung, Massakrierung der weißen Farmer sowie Günstlingswirtschaft und Korruption machten aus diesem vormals so reichen Land eine der ärmsten Volkswirtschaften der Welt.
                  

                     Und nun stützt die Europäische Union Mugabe und seine ZANU-Partei mit 234 Millionen Euro Entwicklungshilfe, und das ohne Gegenleistung, ohne Respekt für Menschenrechte einzufordern, ohne die Rückgabe der enteigneten Farmen einzufordern, und vor allem auch, ohne die Bekämpfung der Korruption einzufordern. Und da frage ich mich schon, ob wir noch richtig im Kopf sind.
                  

Monica Macovei (ECR). – Prin această rezoluție condamnăm regimul brutal, dictatura brutală impusă de Robert Mugabe și transmitem un mesaj de sprijin poporului din Zimbabwe. Ce se întâmplă acolo este o încălcare absolut brutală, violentă și pe față a drepturilor omului, a libertății de exprimare, a dreptului la un proces corect. De exemplu, protestatarii sunt bătuți de poliție, sunt arestați, sunt influențe politice asupra judecătorilor. În septembrie anul acesta, poliția a interzis toate demonstrațiile cu câteva ore înainte ca 18 partide care se pregăteau să facă o demonstrație pașnică să o poată face. Acum, cei care protestează împotriva ororilor și sărăciei sunt uniți de rețele sociale, ceea ce face ca guvernul să răspundă prin încercarea de a controla și mai puternic internetul. Anul acesta, patru milioane de persoane din Zimbabwe trebuie să primească ajutoare alimentare și acestea trebuie să ajungă la ei și să nu fie manipulate politic.
                  

Procedura catch-the-eye


Jiří Pospíšil (PPE). – Pane předsedající, kolegové už tady popsali tíživou situaci v Zimbabwe, já chci k tomu pouze dodat tolik, že pro mě je v tom usnesení hlavní bod 7, který jasně říká, že zrušení sankcí vůči Zimbabwe bylo předčasné a že by Komise znovu měla uvažovat o tom, jak uvalit sankce na režim, jehož hrůzy tady byly podrobně popsány. Zkrátka a dobře, říkali to někteří mí kolegové, pomáhat režimu současného prezidenta Mugabeho tím, že tam posíláme kolem 200 milionů EUR, je špatně. Ty peníze se stejně lidem, kteří peníze potřebují, nedostanou, skončí v rukou příznivců režimu a samotné Mugabeho rodiny. Takže důležitý je bod 7. Jsem proto připraven toto usnesení podpořit.
                  

Nicola Caputo (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ormai al collasso, la Repubblica dello Zimbabwe sta affrontando una gravissima crisi economica: in questo paese si vive in media con meno di due dollari al giorno, il cibo scarseggia e nelle zone rurali la situazione è gravissima, in particolare in quelle più ostili al 92enne presidente Mugabe che, secondo quanto riportato dalla Zimbabwe Human Rights Commission, avrebbe deciso per ripicca di interrompere gli aiuti alimentari ai circa 4 milioni di cittadini colpiti dalla siccità e non più in grado di alimentarsi.
                  

                     Il paese è in preda, da qualche mese, a violente dimostrazioni per la situazione economica e politica. L'Unione europea deve condannare il blocco degli aiuti operato dal governo contro le popolazioni colpite dalla siccità e controllare che i finanziamenti accordati allo Zimbabwe siano effettivamente destinati ai settori interessati. È necessario lavorare ad una transizione pacifica del potere nel solco della democrazia e nel rispetto dei diritti umani.
                  

(Fine della procedura catch-the-eye)


Christos Stylianides,
Member of the Commission. – Mr President, colleagues, I definitely personally share your concerns and your views on the situation in Zimbabwe and I strongly believe that this very constructive and productive discussion and of course the coming resolution will be very positive steps for the people of Zimbabwe.
The European Union attaches great importance to strengthening the rule of law, human rights and the consolidation of democracy in Zimbabwe, as set out in the government's own constitutional reform agenda. These are essential elements of our relations, which underpin inclusion and sustainable growth and development. Since the creation of the government of national unity in 2009, the EU has taken successive steps towards easing measures applying to Zimbabwe in response to improvements in the human rights situation, such as the adoption of a progressive constitution in 2013, overwhelmingly endorsed by the people of Zimbabwe, and secondly, a peaceful election the same year with a general improvement in the governance and human rights situation.
Zimbabwe is now at a critical juncture. The economy shows increasing signs of extortion, which is leading to an increase in social tensions and in violence at public protests. The EU has publicly expressed its concern at this increase in violence in a statement of 13 August. The freedom to demonstrate and present a petition is enshrined in the Zimbabwean constitution along with freedom of expression and it must be respected. The EU has called upon all parties to ensure that these rights are exercised peacefully and fully respected by the authorities. Furthermore, the European Union has fully associated itself with the statement of the Zimbabwe Human Rights Commission on public protests and police conduct and joins its call for the authorities to ensure that the perpetrators of human rights violations are prosecuted.
Through the process of re-engagement, the EU has now a broader scope of engagement on human rights and democracy issues through development cooperation, through which it supports the judiciary and Zimbabwe's electoral commission, as well as the implementation of the provisions of the constitution.
The European Union remains fully supportive of the Government of Zimbabwe's ambition to re-engage with the international community and international financial institutions. Economic reforms alone, however, are unlikely to be sufficient in achieving full re-engagement. They will need to be accompanied by a demonstrable commitment to uphold the rule of law and human rights, as set out in Zimbabwe's own constitution.

Presidente. – La discussione è chiusa.
                  

                     La votazione si svolgerà alle 12.00.
                  

(La seduta, sospesa alle 11.55 in attesa del turno di votazioni, è ripresa alle 12.00)


VORSITZ: MARTIN SCHULZ


Präsident

9.   Composition of Parliament : see Minutes
10.   Amendment of the agenda

Der Präsident. — Die Konferenz der Präsidenten hat in ihrer Sitzung heute Morgen gemäß Anlage XVI der Geschäftsordnung die Anhörung des designierten britischen Mitglieds der Kommission für geschlossen erklärt.
               
11.   Voting time

Der Präsident. – Als nächster Punkt folgt die Abstimmungsstunde.
               
11.1.   Appointment of a Member of the European Commission Sir Julian King (vote)

Der Präsident. – Die nun folgende Abstimmung über das designierte Kommissionsmitglied Sir Julian King erfolgt in geheimer Wahl.
                  

(Die Abstimmung wird durchgeführt.)


(Der Präsident gibt das Abstimmungsergebnis bekannt.)







 



                           Abgegebene Stimmen: 638
                        










 



                           Ja-Stimmen: 394
                        










 



                           Nein-Stimmen: 161
                        










 



                           Enthaltungen: 83
                        










 



                           Ich stelle fest, dass Sir Julian King zum Mitglied der Kommission gewählt worden ist.
                        





(Beifall)


                     Herr Kommissar, ich gratuliere Ihnen zu Ihrer Wahl. Ich glaube, es ist nicht übertrieben, wenn ich sage: Sie nehmen Ihr Amt unter besonderen Umständen an. Deshalb wünschen wir Ihnen im Namen des Europäischen Parlaments dennoch für Ihre Amtswahrnehmung viel Erfolg. Da Sie ein ausdrücklicher Befürworter der Mitgliedschaft des Vereinigten Königreichs in der Europäischen Union waren, ist es auch logisch, dass Sie in der Zeit als Kommissar Ihre Arbeit im Sinne der Europäischen Union wahrnehmen.
                  

                     Herzlichen Glückwunsch!
                  

(Beifall)


                     Liebe Kolleginnen und Kollegen! Wenn es Ihnen im Europäischen Parlament nicht gefällt – Sie sind nicht gezwungen, hierzubleiben.
                  

(Heiterkeit und Beifall)


Dominique Martin (ENF). – Monsieur le Président, je viens de vous écouter attentivement et vous avez expliqué aux députés qui n'étaient pas contents de cette décision de quitter l'hémicycle.
                  

                     Je vous rappelle, Monsieur le Président, et ça fait certainement l'objet d'un rappel au règlement, que nous n'avons pas été nommés par M. Schulz, nous avons été élus démocratiquement par le peuple français.
                  
11.2.   Philippines (RC-B8-0990/2016, B8-0990/2016, B8-0992/2016, B8-0994/2016, B8-0999/2016, B8-1002/2016, B8-1004/2016, B8-1008/2016) (vote)
11.3.   Somalia (RC-B8-0989/2016, B8-0989/2016, B8-0991/2016, B8-0993/2016, B8-0998/2016, B8-1001/2016, B8-1003/2016, B8-1007/2016) (vote)
11.4.   Zimbabwe (RC-B8-0995/2016, B8-0995/2016, B8-0996/2016, B8-0997/2016, B8-1000/2016, B8-1005/2016, B8-1006/2016, B8-1009/2016, B8-1010/2016) (vote)

IN THE CHAIR: ANNELI JÄÄTTEENMÄKI


Vice-President

11.5.   Travel document for the return of illegally staying third-country nationals (A8-0201/2016 - Jussi Halla-aho) (vote)
11.6.   Prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading (A8-0238/2016 - Petr Ježek) (vote)

— Before the vote on Article 36(2), after point (c):


Ernest Urtasun (Verts/ALE). – Madam President, I would like to introduce an oral amendment to Article 6(2) after point (c). It would read as follows: ‘minimum administrative pecuniary sanctions of at least the amount of the profits gained or losses avoided or the losses inflicted on third parties because of the infringement, where those can be determined;’.

(The oral amendment was not accepted)


Petr Ježek,
rapporteur. – Madam President, I would like to request the postponement of the vote on the draft legislative resolution under Rule 61(2) of the Rules of Procedure.

(The proposal to refer the report back to committee was approved).
11.7.   Asylum: provisional measures in favour of Italy and Greece (A8-0236/2016 - Ska Keller) (vote)
11.8.   Guidelines for the employment policies of the Member States (A8-0247/2016 - Laura Agea) (vote)
11.9.   Key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg (B8-0987/2016) (vote)
11.10.   Application of the Postal Services Directive (A8-0254/2016 - Markus Ferber) (vote)
11.11.   Access to finance for SMEs and increasing the diversity of SME funding in a Capital Markets Union (A8-0222/2016 - Othmar Karas) (vote)
11.12.   How best to harness the job creation potential of SMEs? (A8-0248/2016 - Zdzisław Krasnodębski) (vote)

— Before the vote on paragraph 18:


Zdzisław Krasnodębski,
rapporteur. – Madam President, we would like to change the formulation ‘additional administrative burdens’ to ‘unnecessary administrative burdens;’.

(The oral amendment was accepted)

11.13.   Application of the Employment Equality Directive (A8-0225/2016 - Renate Weber) (vote)
11.14.   Activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 (A8-0227/2016 - Marian Harkin) (vote)

President. – That concludes the vote.
12.   Explanations of vote
12.1.   Appointment of a Member of the European Commission Sir Julian King

Kirjalliset äänestysselitykset


Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre la nomination de Julian King qui est un européiste convaincu, ennemi des souverainetés nationales.
                  

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – Si une interprétation littérale du traité permet au Royaume-Uni de conserver à ce jour les droits liés à la qualité de membre de l'Union européenne, et notamment de désigner un commissaire, il reste également tenu par ses obligations. En vertu du traité, Londres est solennellement engagée à une coopération loyale avec ses partenaires. C'est pourquoi l'article 50 TUE devrait être activé dans un délai raisonnable afin de lancer les négociations de sortie, et le Royaume-Uni devrait résister à la tentation de négocier des accords commerciaux bilatéraux avec des pays tiers, comme l'a rappelé Jean-Claude Juncker.
                  

                     Dans ce contexte, la nomination d'un commissaire britannique en charge de la sécurité, une politique dont le Royaume-Uni n'a jamais été pleinement membre, n'allait pas de soi. On rappellera que le commissaire Jonathan Hill a démissionné au lendemain des résultats du référendum, avec une remarquable dignité, et que le Royaume-Uni a renoncé à assurer la présidence tournante du Conseil.
                  

                     C'est pourquoi, sans remettre en cause le curriculum vitae de Julian King, ni le principe même de créer un portefeuille à la sécurité, j'ai voté contre cette nomination.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už naujo Europos Komisijos nario skyrimą. Jungtinės Karalystės (JK) piliečiams birželį balsavus už pasitraukimą iš ES, šios šalies deleguotas ES finansinių paslaugų komisaras Jonathan Hill nusprendė atsistatydinti. Tuomet JK vyriausybė pasiūlė į Europos Komisiją diplomatą Julian King.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la nomination de Julian King qui remplacera Lord Hill comme commissaire européen.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra porque consideramos que la creación de este nuevo puesto de Comisario, así como el concepto de una Unión de Seguridad en sí nos parece que no es más que un hecho simbólico sin capacidad real de cambio.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero indicar que me he abstenido en el voto del candidato a comisario británico Julian King tal y como lo ha hecho mi grupo. Entiendo que regido por los Tratado el Reino Unido tiene que tener un comisario hasta que salga definitivamente de la Unión pero lo que no entendemos es la cartera que le ha asignado el Presidente Juncker teniendo en cuenta que el Reino Unido en esa materia, así como en otras muchas, goza del derecho a opt-out.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Koliko god se činilo da su te dvije stvari neodvojive, imenovanje Juliana Kinga za povjerenika treba odvojiti od Brexita. Ujedinjeno kraljevstvo ima pravo na povjerenika bez obzira na ishod referenduma, dok god se formalno ne odvoji od EU-a. King je saslušanje korektno odradio i zato sam glasala za.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho espresso voto favorevole in merito alla nomina di Sir Julian King a Commissario per la Sicurezza dell'Unione perché ritengo che il Commissario candidato possieda tutti i requisiti necessari per poter adempiere in modo ottimale alle funzioni preposte.
                  

                     Sir Julian King è stato nominato dal governo britannico dopo che lo scorso giugno Jonathan Hill aveva rassegnato le dimissioni a seguito del voto sulla Brexit.
                  

                     In qualità di Commissario per la Sicurezza dell'Unione, Julian King porterà avanti l'attuazione dell'agenda europea per la sicurezza e contribuirà alla creazione di un'Unione per la sicurezza efficiente e concreta. Egli opererà sotto la guida del primo Vice-presidente della Commissione, Frans Timmermans, coadiuvando l'operato del Commissario Dimitris Avramopoulos in materia di migrazione, affari interni e cittadinanza.
                  

                     Per la prima volta il Parlamento si trova a decidere sulla congruità di un Commissario che dovrà lavorare a Bruxelles durante il processo di uscita del suo paese dall'UE.
                  

                     Sir Julian King, attualmente ambasciatore in Francia, è un esperto di relazioni internazionali ed europee. Dal 2009 al 2011, Sir King ha ricoperto il ruolo di ambasciatore in Irlanda.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Μετά από αξιολόγηση της πρότασης διορισμού του Sir Julian King, υπερψηφίζουμε τον διορισμό του ως μέλους της Ευρωπαϊκής Επιτροπής.
                  

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della nomina di Sir Julian King come Commissario del Regno Unito per la Commissione. Congratulandomi per la nomina, gli auguro un buon lavoro.
                  

Gérard Deprez (ALDE),
par écrit. – Je me suis abstenu lors du vote sur la nomination de Sir Julian King en tant que commissaire pour l'union de la sécurité. Mon groupe et moi n'avions aucune hésitation sur les compétences du commissaire candidat et sur le fait qu'il possède les qualités requises pour remplir le poste. Cependant, les audiences au Parlement ne sont pas seulement destinées à évaluer les qualités personnelles du candidat, mais aussi le contexte politique et donc l'aptitude du candidat à un portefeuille particulier. À cet égard, nous avons considéré que l'attribution du portefeuille de la sécurité de l'Union à Julian King soulève des questions étant donné que le Royaume-Uni va bientôt entamer les procédures pour quitter l'UE et qu'il a toujours demandé et obtenu des opt-outs dans le cadre des mesures en matière de justice et affaires intérieures.
                  

                     Je me réjouis néanmoins de la création par Jean-Claude Juncker de ce nouveau portefeuille au sein de la Commission. En tant que commissaire pour l'union de la sécurité, Julian King aura pour mission de soutenir la mise en place de l'Agenda européen de sécurité et de contribuer à une union pour la sécurité opérationnelle et efficace, ce pourquoi je plaide depuis longtemps.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. — Le Parlement européen a accordé son soutien à la nomination du Britannique Julian King à la fonction de commissaire chargé de la sécurité. Dans le contexte actuel, désigner un commissaire britannique est un mauvais signal.
                  

                     Si une interprétation littérale du traité permet au Royaume-Uni de conserver à ce jour les droits liés à la qualité de membre de l'Union européenne, et notamment de désigner un commissaire, il reste également tenu par ses obligations. En vertu du traité, Londres est solennellement engagée à une coopération loyale avec ses partenaires. C'est pourquoi l'article 50 TUE devrait être activé dans un délai raisonnable afin de lancer les négociations de sortie, et le Royaume-Uni devrait résister à la tentation de négocier des accords commerciaux bilatéraux avec des pays tiers, comme l'a rappelé Jean-Claude Juncker.
                  

                     Dans ce contexte, la nomination d'un commissaire britannique en charge de la sécurité, une politique dont le Royaume-Uni n'a jamais été pleinement membre, n'allait pas de soi. On rappellera que le commissaire Jonathan Hill a démissionné au lendemain des résultats du référendum, avec une remarquable dignité, et que le Royaume-Uni a renoncé à assurer la présidence tournante du Conseil.
                  

                     C'est pourquoi je me suis abstenue lors de ce vote.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Sir Julian King ist neuer EU-Kommissar des Vereinigten Königreichs. Vor seiner Wahl musste er sich in dieser Woche beim sogenannten ‘Grillen’ den Fragen der Abgeordneten stellen. Seine Aufgabe wird es sein, eine EU-Sicherheitsunion zu schaffen. Sein Vorgänger Jonathan Hill trat nach dem Brexit-Votum von seinem Amt zurück. Der neue EU-Kommissar soll nun das Portfolio der Sicherheitsunion zugewiesen bekommen. Kommissionspräsident Jean-Claude Juncker hat das separate Sicherheitsportfolio extra geschaffen und kommt damit einer Forderung der EVP-Fraktion nach.
                  

                     Sir King war zuvor Botschafter des Vereinigten Königreichs in Paris und gilt als Europabefürworter. Ich bin davon überzeugt, dass Sir King sich für eine gemeinsame Lösung der EU zu den gegenwärtigen Sicherheitsherausforderungen einsetzen wird. Seine Aufgabe wird es sein, eine EU-Sicherheitsunion zu gründen. Gerade im Hinblick auf die Terrorismusbekämpfung ist dies sehr wichtig.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra porque consideramos que la creación de este nuevo puesto de Comisario, así como el concepto de una Unión de Seguridad en sí nos parece que no es más que un hecho simbólico sin capacidad real de cambio.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted to support the appointment of Sir Julian King because we are pleased that he has committed to making sure existing EU legislation in the field of security is implemented by national governments, and that he has confirmed he would work closely with the European Parliament to ensure this was achieved. He has also reassured us that further work would be carried out to combat radicalisation, and that fundamental rights would be central to an effective security strategy. It is also important that the Commissioner-designate has committed to carrying out a comprehensive review of all existing EU security measures, which will enable us to assess what measures work well and where legislation is not effectively implemented by Member States.

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre la nomination de Julian King à la Commission, car il s'agit d'un européiste convaincu qui n'est absolument pas représentatif de la majorité du peuple britannique.
                  

                     Vouloir siéger à la Commission pour renforcer l'UE quand son peuple a voté le Brexit, il faut oser le faire!
                  

Constance Le Grip (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre cette investiture à l'inverse d'une immense majorité de mes collègues du Parlement européen, parce qu'il est incompréhensible aujourd'hui, après le vote britannique du 23 juin, de continuer comme si de rien n'était! Nous avions salué la décision de son prédécesseur, Jonathan HILL, de démissionner de son poste de commissaire, au vu des résultats du vote. Or, sans avoir rien à redire sur l'homme, diplomate expérimenté et reconnu, je ne peux que désapprouver que nous nous empressions aujourd'hui de valider la nomination d'un nouveau commissaire doté, qui plus est, d'un large portefeuille sur la sécurité – ô combien stratégique, et ce sans conditions ni garantie sur les intentions du gouvernement britannique, notamment s'agissant du déclenchement de l'article 50, censé marquer le début des négociations officielles de sortie. ‘Brexit means Brexit’, comme l'a abondamment répété cet été Theresa MAY, et je ne peux que déplorer le manque de cohérence et de logique du signal politique envoyé le 15 septembre par le Parlement.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Sir Julian King est un européiste convaincu et béat. Sa vision de l'Union européenne est à l'opposé de la nôtre, à savoir une Europe des Nations et des libertés, respectueuse de la souveraineté des États membres.
                  

                     Je ne pouvais que m'opposer à sa nomination, j'ai donc voté contre.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado contra este nombramiento porque considero que la Unión de la Seguridad, de cuya dirección está encargado el nuevo comisario, contiene muchos claroscuros y podría derivar en una pérdida de libertades fundamentales, en mayor vulnerabilidad para los migrantes, en sanciones arbitrarias por motivos políticos y en un renovado apoyo a gobiernos autoritarios de la vencidad europea en nombre de la lucha contra el terrorismo.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Το περιεχόμενο της συγκεκριμένης ψήφου μου δεν γνωστοποιείται καθότι επρόκειτο για μυστική ψηφοφορία σύμφωνα με το άρθρο 182 παρ. 1.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre cette nomination. Julian King est un européiste convaincu, à l'opposé de notre vision d'une Europe des Nations. J'ai également fait un rappel au règlement que je vous invite à retrouver sur mes réseaux sociaux.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Dès l'annonce des résultats du Brexit, le commissaire européen britannique, Jonathan Hill, avait démissionné. Cependant, tant que l'article 50 n'a pas été activé, le Royaume-Uni reste un membre à part entière de l'UE et doit être représenté au sein de la Commission par un commissaire. Le candidat proposé par le Royaume-Uni, Julian King, a été chef de cabinet de Catherine Ashton du temps où elle était elle-même commissaire, ce qui n'augure rien de bon. De plus, le poste de commissaire à la sécurité, chargé de la lutte contre le terrorisme et le crime, me paraît par trop sensible alors que les bruits de botte de l'armée européenne que demande la Commission se rapprochent. Je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Julian King étant un européiste convaincu, à l'opposé de notre vision d'une Europe des nations, j'ai voté contre sa nomination.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente a nomeação do novo Comissário indicado pelo Reino Unido, por considerar que apresenta as condições necessárias para desempenhar o cargo com sucesso, neste momento difícil para todos que é o pós-Brexit.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Julian King ne me semble pas apte à devenir commissaire européen; ce n'est qu'un eurotechnocrate parmi d'autres. Je me prononce contre sa nomination.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted to support the appointment of Sir Julian King because we are pleased that he has committed to making sure existing EU legislation in the field of security is implemented by national governments, and that he has confirmed he would work closely with the European Parliament to ensure this was achieved. He has also reassured us that further work would be carried out to combat radicalisation, and that fundamental rights would be central to an effective security strategy. It is also important that the Commissioner-designate has committed to carrying out a comprehensive review of all existing EU security measures, which will enable us to assess what measures work well and where legislation is not effectively implemented by Member States.

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – I voted for the appointment of a new a Member of the European Commission.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Non posso che apprezzare il profilo di Sir King e dichiarare che voterei favorevolmente alla sua nomina.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – M. King est un européiste convaincu. Il est donc de toute évidence en décalage complet avec la majorité de ses compatriotes et je pense que sa nomination comme commissaire n'est pas une bonne idée. Je vote donc contre.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre cette nomination, par souci de cohérence. Les citoyens européens ont pu constater que désormais 27 États membres se retrouvent lors des sommets européens, comme cela a été le cas à Bratislava en septembre. Dès lors, comment leur expliquer qu'un État dont la majorité des électeurs a décidé de quitter l'Union puisse nommer un nouveau commissaire européen ? Les règles traditionnelles doivent s'adapter à la réalité politique, et non l'inverse. Je ne remets pas en cause la compétence de Sir Julian King, mais je souhaite que le flou total autour du Brexit cesse. En juin dernier, la démission de Jonathan Hill, qui ne trouvait plus de légitimité dans l'exercice de ses fonctions, de son poste de commissaire européen, avait amorcé le début du processus politique et institutionnel. Il est urgent que les négociations, menées notamment par l'ancien commissaire européen Michel Barnier, débutent et que le fameux ‘article 50’ soit activé, pour que la relation politique et économique entre l'Union et le Royaume-Uni soit clarifiée.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – No seguimento da demissão de Jonathan Hill na sequência do resultado do referendo no Reino Unido sobre o BREXIT, o Primeiro-Ministro britânico propôs o nome de Julian King para o substituir na parte remanescente do seu mandato.
                  

                     Após a audição do comissário indigitado na comissão parlamentar das Liberdades Cívicas, Justiça e Assuntos Internos no passado dia 12 de setembro ter obtido uma avaliação positiva do seu desempenho por parte dos colegas presentes, votámos hoje por escrutínio secreto a sua nomeação, que contou com o meu voto favorável - apesar de lamentar o facto que deu origem a esta substituição.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra porque consideramos que la creación de este nuevo puesto de Comisario, así como el concepto de una Unión de Seguridad en sí nos parece que no es más que un hecho simbólico sin capacidad real de cambio.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Nominácia Juliana Kinga je zárukou, že Británia sa chce podieľať na európskej bezpečnosti tak ako doteraz. Po brexite musíme naše nové vzťahy stavať na témach, ktoré nás spájajú. Boj proti terorizmu je jednou z nich.
                  

Jaromír Štětina (PPE),
písemně. – Spolupráce napříč Unií, kterou by měl nový komisař podporovat, pomůže čelit výzvám, kterým jsme v nové geopolitické situaci vystaveni. Bezvýhradně souhlasím s vytvořením portfolia pro bezpečnostní unii. Bezpečnost je pro všechny členské státy EU životně důležitá. Julian King, který byl do této funkce navržen, by měl dohlížet na posílení boje proti terorismu, organizovanému zločinu a kybernetickému zločinu. Na slyšení před Výborem Evropského parlamentu pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci podal profesionální výkon, který odpovídal důležitosti této agendy. Proto jsem při hlasování podpořil nominaci Juliana Kinga do této funkce.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – Despite the result of the referendum, the UK is still in the EU and is thus entitled to have a commissioner. I am convinced that Sir Julian King is highly competent and has the qualities needed to fulfil the position of commissioner. I am also convinced of his European commitment and I wish him the best in his new duties.

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra porque consideramos que la creación de este nuevo puesto de Comisario, así como el concepto de una Unión de Seguridad en sí nos parece que no es más que un hecho simbólico sin capacidad real de cambio.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Hemos votado en contra porque consideramos que la creación de este nuevo puesto de Comisario, así como el concepto de una Unión de Seguridad en sí nos parece que no es más que un hecho simbólico sin capacidad real de cambio.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Nomináciu sira Juliana Kinga do funkcie komisára pre bezpečnostnú úniu som podporila. Byť britským komisárom v súčasnej situácii určite nebude jednoduché, obzvlášť s agendou bezpečnostnej únie. Sir Julian King však podľa môjho názoru môže obstáť, a to nielen vďaka osobným skúsenostiam v boji proti terorizmu z terénu zo Severného Írska či Francúzska, ale aj na poli odbornej pripravenosti, ktorú preukázal aj počas tzv. grilovania poslancami Európskeho parlamentu.
                  
12.2.   Travel document for the return of illegally staying third-country nationals (A8-0201/2016 - Jussi Halla-aho)

Suulliset äänestysselitykset


Daniel Hannan (ECR). – Madam President, there are actually going to be a few aspects of this job that I am going to miss. I will miss the glint of the westering sun on the façade of Strasbourg Cathedral. I am actually going to miss the company of some of my colleagues here. We do not agree very often, but they are good friends and loyal and engaging companions.
But I am not going to miss wasting our time on these utterly pointless resolutions about whether they should have the death penalty in the Philippines and whether the Zimbabwean Government is doing enough for women's rights. Can I tell you, no one in those countries knows or cares what we think. The idea that they are waiting in Manila to see what the European Parliament's resolution on human rights in the Philippines has decreed is beyond a joke. And the reason we are doing it is not because we think it is going to have any impact on the real world. We are doing it to make ourselves feel better or, more precisely, we are doing it to send a signal to the world about what very nice people we are. It is the ultimate moralistic form of lawmaking and it is this kind of thinking that led to the failures of Schengen and the euro and all the rest of it, because we were projecting our values, rather than looking at the reality.
This is not going to be Britain's problem for very much longer, but of course we have a continuing interest in the prosperity of our friends and allies – and I would urge you, my friends, to focus on the things where we can make a difference, rather than using legislation as a way of sending a message.

Jiří Pospíšil (PPE). – Paní předsedající, já chci zdůvodnit, proč jsem podpořil návrh nařízení Evropského parlamentu o evropském cestovním dokladu. Tento doklad by mohl být pozitivním přínosem do stále se nedařící návratové politiky jednotlivých členských států Evropské unie. Zkrátka a dobře, naši občané velmi citlivě vnímají to, že se nám nedaří vracet osoby ze třetích zemí, které nezískají nárok na azyl, anebo je zcela zřejmé, že ty podmínky ani v řízení o azyl nemohou splnit. Pokud do budoucna chceme, aby evropští občané respektovali osoby, které mají právo na azyl, budeme muset vyřešit, jak dostávat z EU ty, kteří toto právo nemají. A dokument, který jsme dnes schválili, evropský cestovní doklad, tomu určitě může přispět, je tam celá řada správných věcí, jako např., jak zabránit padělání takovéhoto dokumentu, jak zařídit jeho jednoduché vydávání atd. Takže já toto vnímám jako pozitivní krok a nařízení jsem podpořil.
                  

Peter Jahr (PPE). – Frau Präsidentin! Kollege Hannan hat Recht. Er hat gesagt hat, wir sollten uns auf die Arbeit konzentrieren, auf die Dinge, die wir wirklich verändern können, aber er könnte da selber mit gutem Beispiel vorangehen, indem er zu den Tagesordnungspunkten spricht, die aufgerufen sind. Er hat nämlich aus meiner Sicht zu einem ganz anderen Bericht gesprochen.
                  

                     Ich spreche nochmal zu dem Bericht über fehlende gültige Reisedokumente. Ich denke, hier geht es nochmal um die Arbeitsfähigkeit der Europäischen Union, und, wenn man so will, auch um ein Defizit. Das Fehlen gültiger Reisedokumente ist natürlich ein riesengroßes Defizit, wenn Menschen wieder in ihr Heimatland zurückreisen sollen. Wir hatten da bereits eine Empfehlung des Rates vom 30. November 1994, die allerdings nicht umgesetzt worden ist. Heute sind wir nun soweit und drängen nun darauf, dass endlich ein gültiges europäisches Reisedokument eingeführt werden soll, das die Rückführung in Drittstaaten erleichtert. Ich denke, das ist notwendig, das ist wichtig, und darum sollten wir heute darüber sprechen und haben heute entsprechende Beschlüsse dazu gefasst.
                  

Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, vótáil mé le mo ghrúpa sna vótaí go léir sa tuarascáil seo agus tuarascáil thábhachtach is ea í.
                  

                     As noted by the rapporteur, one of the exigencies of the current migrant crisis is to establish an effective means of returning those who do not qualify for international protection within the EU to their relevant third countries. A standard European travel document for return will ensure a wider acceptance of returnees by third countries, as well as facilitating understanding of the real recognition rate. The current challenges to readmission decreased the capacity and resources of Member States at a time when a reduction in their administrative burden is essential.
                  

                     It is my belief, therefore, in accordance with this report, that the uniform document, with enhanced technical and security features, would be an effective means of increasing the mutual recognition of asylum decisions across the EU.
                  

                     Dá bhrí sin, cuirim fáilte roimh an tuarascáil seo.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Il regolamento ha come fine quello di creare all'interno degli Stati membri un modello unico che garantisca standard tecnologici e di sicurezza elevati per quanto riguarda la produzione di documenti di rimpatrio per coloro che soggiornano irregolarmente.
                  

                     Poiché ritengo che l'introduzione di un modello unico possa incrementare il tasso di rimpatrio dei migranti irregolari al fine di mantenere l'integrità del sistema europeo comune di asilo e migliorare la cooperazione con i paesi terzi, ho deciso di votare a favore.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP MEPs voted to abstain on this legislative report. Whilst UKIP supports the accelerated return of migrants who are illegally staying in Europe, we do not support the creation of an EU harmonised travel document that progresses EU integration.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. This proposed regulation is essentially a deportation charter. The focus of the proposal is to create a common EU travel document to be issued – with the sole purpose of deportation – only to third-country nationals in the EU ‘illegally’.
This EU deportation passport would be uniform and mandatory for Member States to use. It would be printed in only an EU or one third-county language, so most people affected by it would not be able to read it; the document is to specify ‘distinguishing features’; it would contain personal data; and it would be managed by EURODAC and the Schengen Information Service. Recognition of this deportation document would also be a prerequisite for any third-country migration/asylum cooperation with the EU.
For the above reasons, I voted against the proposal.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui rappelle que les retours doivent être effectués d'une manière digne, dans le plein respect des droits fondamentaux des personnes.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I voted in favour of the report on the travel document for the return of illegally staying third-country nationals. The return of those who do not qualify for international protection within the EU must be a priority for the European Union. Improving the rate of returns for irregular migrants is vital for the integrity of the EU's asylum system, for cooperation between EU Member States and third countries, and for maintaining the confidence of EU citizens.
It is important that, by harmonising the format of the travel document, Member States will reduce bureaucracy, variation, costs, and waiting periods, and will hopefully increase recognition of the document by third countries. The EU shall also ensure higher technical and security standards, in particular as regards safeguards against counterfeiting and falsification.

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Η παρούσα έκθεση αφορά την πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου σχετικά με ένα ευρωπαϊκό ταξιδιωτικό έγγραφο για την επιστροφή των παρανόμως διαμενόντων υπηκόων τρίτων χωρών. Ως Ευρωπαίοι Σοσιαλιστές και Δημοκράτες πιστεύουμε ότι η πολιτική των επιστροφών αποτελεί κομμάτι της Ευρωπαϊκής Ατζέντας για τη Μετανάστευση, όμως υπογραμμίζουμε τη σημασία του να διεξάγονται με ανθρώπινο τρόπο εξασφαλίζοντας την ασφάλεια των επανατριζόμενων και τον σεβασμό των θεμελιωδών ανθρωπίνων δικαιωμάτων. Πιο συγκεκριμένα, ο προτεινόμενος κανονισμός που υπερψήφισα αποσκοπεί στη δημιουργία ενός ειδικού ευρωπαϊκού ταξιδιωτικού εγγράφου για την επιστροφή των υπηκόων τρίτων χωρών έτσι ώστε να επισπευσθούν οι διαδικασίες και να εξασφαλιστεί η σωστή και γρήγορη εξέταση των αιτήσεων και των επιστροφών.
                  

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – In diesem Bericht geht es um den Vorschlag der EU-Kommission, ein einheitliches Reisedokument für jene Nicht-EU-Bürger einzuführen, die über keinen gültigen Pass oder Ausweis verfügen. Das Reisedokument soll die Rückführung und Rücknahme jener Drittstaatenangehörigen beschleunigen, die sich irregulär in der EU aufhalten. Um Fälschungen zu verhindern, sollen die neuen Reisedokumente mit strengen Sicherheitsmerkmalen versehen werden, damit das Dokument von Drittländern vorbehaltlos anerkannt werden kann.
                  

                     Ich habe dem Bericht zugestimmt, da ich mir von der Einführung des neuen Dokuments eine Reduzierung der administrativen und bürokratischen Anforderungen verspreche, die derzeit auf den Mitgliedstaaten wie auch auf Drittländern lasten. Außerdem soll das Dokument dabei helfen, der geringen Vollstreckungsquote von Rückführungsbeschlüssen entgegenzuwirken. Darüber hinaus verspreche ich mir durch die Einführung des Dokuments einen wichtigen Schritt, irreguläre Migration zu verringern und zu bekämpfen.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – La proposition vise à introduire un document européen de voyage standard pour le retour des ressortissants non européens en situation irrégulière au sein des États membres de l'Union et ne possédant ni passeport, ni carte d'identité.
                  

                     Cette mesure, qui aurait dû recueillir l'approbation de tout député Front National, constitue en fait un nouvel élément vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration, ce que nous refusons pour des raisons évidentes de souveraineté. C'est aux États membres, et à eux seuls, de déterminer les lignes directrices et les modalités de leur politique d'immigration. Un pays comme la France doit être parfaitement capable de déterminer le format du document nécessaire pour le retour des migrants illégaux. J'ai donc voté contre ce rapport.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – I abstained on the grounds that this regulation will not impact upon the United Kingdom.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą dėl Europos kelionės dokumento neteisėtai ES esantiems trečiųjų šalių piliečiams grąžinimo. Matant komplikuotą dabartinę situaciją dėl migrantų krizės bei valstybių narių ir ES agentūrų patiriamą spaudimą, būtina didinti neteisėtų migrantų grąžinimo skaičių. Tai labai svarbu norint užtikrinti ES prieglobsčio sistemos vientisumą ir ES valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą bei išsaugoti ES piliečių pasitikėjimą. Vis dėlto ES susiduria su dokumentų klastojimu ir trečiųjų šalių nenoru pripažinti dokumentų. Todėl pritariu tam, jog ES privalo užtikrinti ES kelionės dokumentų techninius ir saugumo standartus bei siekiant pagreitinti procedūras, kelionės dokumentus išversti ir į ES kalbas, ir atitinkamas trečiosios šalies kalbą.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – A nemzetközi védelemre nem jogosult személyek (álmenekültek, gazdasági bevándorlók) visszaküldésének kiemelt célt kell jelentenie az Európai Unió számára. A rendezetlen jogállású migránsok visszatérési arányának javítása létfontosságú az EU menedékjogi rendszerének teljessége, az uniós tagállamok és harmadik országok közötti együttműködés és az uniós polgárok bizalmának fenntartása szempontjából.
                  

                     A jelenlegi migrációs válság stabilizálása, a tagállamokra és az uniós ügynökségekre nehezedő nyomás enyhítése és az EU-n belüli kapacitás és források növelése érdekében hosszú távú megoldást kell biztosítani. Az elutasított menedékkérők jelenlegi visszatérési aránya rendkívül rossz. A jelenlegi szabványos uniós útiokmány jelentős javításra szorul formátuma és alkalmazása tekintetében annak érdekében, hogy harmadik országok jobban elismerjék és hatékony legyen. Az útiokmány formátumának harmonizálásával a tagállamok csökkentik a bürokráciát, az eltéréseket, a költségeket és a várakozási időszakokat, és remélhetőleg nő az okmány elfogadottsága a harmadik országokban. Sok harmadik ország a mai napig nem hajlandó elfogadni az uniós tagállamok által kiadott visszatérési célú okmányokat, mert azok rossz minőségű dokumentumok. Erre figyelemmel magasabb szintű technikai és biztonsági normákat kell biztosítaniuk a visszatérési okmányoknak, különös tekintettel a hamisítás és a meghamisítás elleni védelemre. Az előzőek alapján a jelentés elfogadását támogattam.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport, qui vise à établir le modèle commun et les spécifications techniques et de sécurité du document de voyage européen harmonisé, destiné au retour des ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier sur le territoire de l'Union.
                  

                     Le rapport rappelle la nécessité essentielle d'observer les principes reconnus par la charte des droits fondamentaux de l'Union européenne et, en particulier, la dignité humaine, en cas d'éloignement, d'expulsion et d'extradition.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione Halla-aho sui documenti di viaggio per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi il cui soggiorno è irregolare.
                  

                     Occorre realizzare con rapidità una revisione sostanziale del formato e dell'attuazione del documento di viaggio standard dell'UE, così da incrementarne il suo riconoscimento da parte dei paesi terzi e garantire una sua maggiore efficacia. L'armonizzazione può non solo condurre ad una riduzione della burocrazia e dei costi ma anche consentire un rimpatrio sicuro, rispettoso dei diritti fondamentali garantiti dai trattati internazionali e dalla Carta di Nizza, e che salvaguardi al contempo le condizioni di salute dei migranti.
                  

                     Una traduzione in più lingue e nuovi standard tecnologici possono essere strumenti chiave per incrementare l'uso del documento e proteggerlo dalle falsificazioni.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos en contra de este informe al tratarse de un texto legitimador del mecanismo de expulsión regulada de personas migrantes que forma parte de la lógica represora y securitaria con el que la UE ha decidido enfrentar la crisis humanitaria provocada en parte por su irresponsable política exterior. Ninguna de las enmiendas de nuestro grupo, centradas en el necesario respeto a los derechos de las personas migrantes y a la protección de datos fue incluida en el texto final.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al ponente su labor en este informe, que he apoyado, sobre el documento de viaje europeo para el retorno de los nacionales de terceos países en situación irregular. En este caso, además, he diferido de mi Grupo y he votado a favor de la enmienda 35 del Grupo GUE/NGL que exige que el documento de viaje europeo para el retorno se redacte en la lengua o lenguas oficiales del Estado miembro que adopte la decisión de retorno, así como en una lengua que el retornado entienda. Así lo he defendido desde la legislatura pasada, cuando hablábamos de la orden de protección europea.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport concernant des documents de voyage destiné au retour des ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier vise à introduire un document européen de voyage standard afin d'accélérer le retour des ressortissants non européens en situation irrégulière au sein des États membres de l'UE et ne possédant ni passeport ou carte d'identité.
                  

                     En effet, il est très difficile pour de nombreux pays européens de renvoyer ces personnes dans leur pays d'origine par des moyens sûrs et légaux. Selon la Commission même, seules 40 % des décisions prises au sein de l'UE visant à renvoyer des citoyens des pays tiers en situation irrégulières sont appliquées chaque année. Le document est valable pour un seul voyage qui prend fin à l'arrivée de la personne concernée dans le pays tiers de retour.
                  

                     Nous refusons ce rapport puisqu'il constitue un nouvel élément vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration. Seuls les États doivent déterminer le format d'un document nécessaire pour le retour des migrants illégaux. J'ai donc voté contre.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Bisogna trovare un piano d'azione serio e concreto quanto prima per rimpatriare le migliaia di clandestini che si trovano illegalmente in Europa.
                  

                     Sebbene l'obiettivo della relazione sia condivisibile, nella misura in cui auspica una migliore cooperazione con i paesi terzi per favorire il ritorno dei clandestini al proprio paese, non sono d'accordo sull'affidare all'UE la negoziazione degli accordi di rimpatrio con questi paesi, in quanto ritengo che tale prerogativa debba essere mantenuta dai singoli Stati membri. Per questi motivi mi sono espressa con un voto di astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Actualmente el procedimiento europeo previsto para devolver a los migrantes en situación irregular y sobre los que pesa una orden de retorno, no es eficaz. En 2014, menos del 40 % del número total de las decisiones de retorno emitidas por los Estados miembros se llevaron a la práctica. Sin embargo, alrededor del 60 % de las veces, la facilitación de este retorno, incluso cuando se trata de un retorno voluntario y deseado, no puede llevarse a efecto porque el país de origen se niega a aceptar esa persona de nuevo en su territorio debido, entre otras cosas, a la falta de documentos o, el reconocimiento de estos documentos.
                  

                     Este Reglamento, que he apoyado con mi voto, establece un documento de viaje europeo uniforme que facilita el retorno de los nacionales de terceros países sujetos a una decisión de retorno. El documento deberá contener una fotografía de pasaporte y ser expedido en una lengua oficial de la UE, con traducción al inglés y al francés y, cuando sea posible, a la lengua del país de retorno. A propuesta socialista, el informe recuerda que la devolución, expulsión y extradición deben ser un elemento de última instancia sujeto a un recurso efectivo.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo Parlamentas išreiškė savo poziciją dėl Europos kelionės dokumento neteisėtai ES esantiems trečiųjų šalių piliečiams grąžinti. Asmenų, negalinčių pretenduoti į tarptautinę apsaugą ES, grąžinimas turi būti Europos Sąjungos prioritetas. Didinti grąžinamų neteisėtų migrantų skaičių gyvybiškai svarbu norint užtikrinti ES prieglobsčio sistemos vientisumą ir ES valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą bei išsaugoti ES piliečių pasitikėjimą. Norint stabilizuoti dabartinę migrantų krizę, sumažinti valstybių narių ir ES agentūrų patiriamą spaudimą, taip pat padidinti pajėgumus ir išteklius ES viduje, būtina rasti ilgalaikį sprendimą. ES negali toliau taikstytis su esamu į prieglobstį pretenduoti negalinčių asmenų sugrąžinimo mastu. Dabartinio standarto ES kelionės dokumentas turi būti iš esmės persvarstytas tiek jo formato, tiek įgyvendinimo požiūriu, kad jį labiau pripažintų trečiosios šalys ir kad jis būtų veiksmingas. Suderindamos kelionės dokumento formatą, valstybės narės sumažins biurokratinę naštą, nesuderinamumą, išlaidas ir laukimo laikotarpius bei, kaip tikimasi, paskatins trečiąsias šalis labiau jį pripažinti.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – A jelentés elfogadását nagyon fontosnak tartom. A rendezetlen jogállású migránsok visszatérési arányának javítása létfontosságú az EU menedékjogi rendszerének teljessége, az uniós tagállamok és harmadik országok közötti együttműködés és az uniós polgárok bizalmának fenntartása szempontjából. A jelenlegi migrációs válság stabilizálása, a tagállamokra és az uniós ügynökségekre nehezedő nyomás enyhítése és az EU-n belüli kapacitás és források növelése érdekében hosszú távú megoldást kell biztosítani. A jelenlegi szabványos uniós úti okmány jelentős javításra szorul formátuma és alkalmazása tekintetében annak érdekében, hogy harmadik országok jobban elismerjék, és hatékony legyen.
                  

                     Az úti okmány formátumának harmonizálásával a tagállamok csökkentik a bürokráciát, az eltéréseket, a költségeket és a várakozási időszakokat, és remélhetőleg nő az okmány elfogadottsága a harmadik országokban. A fentiek miatt szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – V želji, da bi umirili sedanjo migrantsko krizo in ublažili pritiske na države članice, smo poslanci večinsko potrdili predloge sprememb na poročilo o predlogu uredbe o evropski potni listini za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav.
                  

                     Z uskladitvijo oblike potne listine bodo države članice zmanjšale birokracijo, število različic, stroške in čakalno dobo, s tem pa tudi upamo, da bo to okrepilo prepoznavanje tega dokumenta v tretjih državah sveta.
                  

                     Boljša zaščita pred prenarejanjem in ponarejanjem ter izboljšana izmenjava informacij med državami v zvezi z njihovo izdajo so bistvene izboljšave tega procesa, zato tudi moja podpora temu dokumentu.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce rapport préconise la mise en place par les États membres d'un document de voyage harmonisé devant faciliter le renvoi des personnes en situation irrégulière vers leur pays d'origine.
                  

                     La compétence politique en matière d'asile et d'immigration doit revenir aux États. J'ai donc voté contre.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – L'Unione europea deve far rispettare i propri accordi coi paesi terzi per il rimpatrio dei migranti irregolari: è una questione di giustizia verso chi invece rispetta le condizioni per poter rimanere, di sicurezza per la tenuta globale del sistema di accoglienza e di stabilità per non incrinare ulteriormente il rapporto di fiducia con le istituzioni. L'Unione europea non può continuare ad accontentarsi del tasso di rimpatrio al momento registrato tra le fila dei richiedenti asilo respinti.
                  

                     È necessario procedere a una revisione sostanziale del formato e dell'attuazione del documento di viaggio standard dell'UE al fine di incrementarne il riconoscimento da parte dei paesi terzi e di garantirne l'efficacia. Armonizzando il formato del documento di viaggio, gli Stati membri ridurranno la burocrazia, le divergenze, i costi e i tempi di attesa, nella speranza che tale documento venga maggiormente riconosciuto dai paesi terzi.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione ‘Documento di viaggio per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi il cui soggiorno è irregolare’, perché ritengo che l'eccezionale ondata migratoria che ha investito l'Europa ci metta di fronte a problematiche antiche che tuttavia, data la situazione emergenziale, richiedono risposte urgenti, concrete ma soprattutto in linea con la legislazione dell'UE.
                  

                     Una di queste, senza dubbio, è rappresentata dai meccanismi di rimpatrio dei cittadini di paesi terzi. Si tratta di una questione delicata, che va affrontata con la giusta dose di razionalità, senza perdere mai di vista il rigoroso rispetto dei diritti di queste persone. Una politica di rimpatrio efficace e credibile va di pari passo con una politica più aperta in materia di migrazione.
                  

                     Di qui la necessità di mettere a punto un documento di viaggio europeo specifico per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi oggetto di una decisione di rimpatrio. Aumentare il tasso di rimpatrio dei migranti irregolari permette certamente di liberare capacità di accoglienza per coloro che necessitano veramente di protezione. Questo deve essere lo scopo principale che l'Unione europea deve perseguire per il rispetto delle leggi ma soprattutto per dare accoglienza e assistenza a tutti quelli che fuggono da guerre, carestie e persecuzioni.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. This proposed regulation is essentially a deportation charter. The focus of the proposal is to create a common EU travel document, to be issued only to third-country nationals who are in the EU ‘illegally’, for the sole purpose of deportation.
This EU deportation passport would be uniform and mandatory for Member States to use. It would be printed only in an EU or one third-country language, so most of the people affected by it would not be able to read it. The document would specify ‘distinguishing features’ and would contain personal data, and the system would be managed by EURODAC and the Schengen Information Service. Recognition of this deportation document would also be a prerequisite for any third-country migration/asylum cooperation with the EU.
For the above reasons, I voted against the proposal.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as it is directed at establishing a specific European travel document for the return of third country nationals subject to a return decision, and the increased use of that document for the purpose of readmission. The aim is to create uniformity by harmonising the technical features of this specific European document, thus facilitating its recognition by third countries for the purpose of return and readmission, and cutting down the waiting time in administrative detention for returnees awaiting removal.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La proposta di regolamento concerne l'introduzione di un modello unico per tutta l'UE da applicare al rimpatrio di coloro che non hanno i requisiti per beneficiare della protezione internazionale. Nelle intenzioni, ciò favorirebbe l'uniformità di trattamento e burocratica, facilitando così anche il rapporto con i paesi terzi che si troverebbero davanti lo stesso tipo di documenti di viaggio. Ad oggi, infatti, molti paesi terzi spesso rifiutano di accettare i documenti di rimpatrio rilasciati dagli Stati membri in ragione della loro scarsa qualità. Infine questo aiuterebbe la tutela dal rischio di documenti falsi o contraffatti. Ho votato convintamente a favore.
                  

Dita Charanzová (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report, on establishing the common format and the technical security specifications of a common travel document to be used for returns of persons staying illegally in the EU. I believe that this updated format will help to improve the rate of returns for irregular migrants, which is a pillar of the EU's asylum system and of the cooperation between EU Member States and third countries. It is also a measure much needed for retaining the trust of EU citizens.
In my opinion, it must be a priority for the EU to return migrants who do not qualify for international protection within the EU. By harmonising the format of the travel document, Member States will reduce bureaucracy, variation, costs, and waiting periods, and will hopefully increase recognition of the document by third countries.

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση, καθώς θεωρούμε πως η βελτίωση του ποσοστού επιστροφών παράτυπων μεταναστών είναι ζωτικής σημασίας για το σύστημα ασύλου της ΕΕ, για την συνεργασία μεταξύ κρατών μελών της ΕΕ και τρίτων χωρών και για την διατήρηση της εμπιστοσύνης των πολιτών της ΕΕ. Εάν επιθυμούμε την σταθεροποίηση της σημερινής μεταναστευτικής κρίσης, τον μετριασμό της πίεσης που ασκείται σε κράτη μέλη και οργανισμούς της ΕΕ και την αύξηση των δυνατοτήτων και την εξοικονόμηση πόρων εντός της ΕΕ, τότε είμαστε υποχρεωμένοι να βρούμε μία μακροπρόθεσμη λύση.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Il mio voto favorevole è giustificato non solo dalla devastante crisi migratoria fronteggiata dal nostro paese prevalentemente con le proprie risorse, ma anche dalla speranza che una piena armonizzazione delle politiche migratorie dell'Unione possa costituire un sistema efficace e resiliente per incrementare i tassi di riconoscimento da parte dei paesi terzi.
                  

                     La raccomandazione del Consiglio del 30 novembre 1994, oggi abrogata, prevedeva l'introduzione di un documento di viaggio standard. Tuttavia esso non è mai nato in maniera uniforme nell'Unione, generando modus operandi antitetici e capaci di esasperare ulteriormente il fenomeno.
                  

                     Di fatto, dobbiamo riuscire a fronteggiare problemi comuni insieme, ma per farlo necessitiamo di strumenti unionali caratterizzati da uno stesso formato e dalle stesse specificità tecniche, così da permettere a ciascuno Stato una riduzione della burocrazia, dei tempi di attesa per il rimpatrio e dei costi relativi.
                  

                     Parallelamente, nel suddetto modo, si assisterebbe ad una semplificazione nei rapporti con i paesi extra UE grazie ad un riconoscimento effettivo e ad una più svelta riammissione del cittadino. A fronte di una maggiore solerzia da parte dei paesi coinvolti affinché il nuovo documento di viaggio europeo possa operare, l'Unione si impegna a stabilire un formato armonizzato, chiaro e che renda lo scambio di informazioni agevole e sicuro.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on the travel document for the return of illegally staying third country nationals and noted no objections.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – No contexto de uma abordagem holística, o Parlamento tem defendido que sejam vistos de forma abrangente todos os fatores da chamada crise dos refugiados. Nesse sentido, a Comissão tem apresentado um conjunto de iniciativas legislativas, onde se incluiu este Documento de Viagem Europeu e cujo objetivo é essencialmente tornar menos burocráticas as operações de retorno de migrantes irregulares.
                  

                     Não sendo uma medida estruturante, versa sobre um importante problema: da mesma forma que temos de acolher mais e melhor os refugiados, também temos de assegurar que aqueles que não têm direito de entrar ou residir no nosso território são devolvidos à sua proveniência. Só assim estaremos a ser justos, enquanto - ao mesmo tempo - garantimos que alocamos de forma mais eficaz os recursos que temos à disposição.
                  

                     Votei, por isso, favoravelmente este relatório.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs voted to abstain on this legislative report. Whilst UKIP supports the accelerated return of migrants who are illegally staying in Europe, we do not support the creation of an EU harmonised travel document that progresses EU integration.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – La chiamano già la ‘Grande muraglia di Calais’. Dopo l'Austria, anche Londra ha pensato bene di munirsi di una barriera di cemento lunga 2 km nella speranza di limitare il flusso di migranti.
                  

                     Ma vale veramente la pena di intraprendere azioni di questo tipo che si contrappongono totalmente al principio di solidarietà? Non sarebbe meglio imprimere un'accelerazione per dare vita ad una vera e propria Strategia europea sull'immigrazione, che abbia come priorità la strutturazione di una politica di rimpatrio più coerente?
                  

                     Senza una seria politica di cooperazione allo sviluppo, rispetto alla quale l'Europa deve essere protagonista, noi condanneremo una parte del mondo ad un destino certo e inevitabile di povertà e disperazione.
                  

                     Il documento di viaggio europeo incrementerà il tasso di rimpatrio dei migranti irregolari, armonizzerà le specifiche tecniche per evitarne la contraffazione e la falsificazione e risolverà le divergenze esistenti tra Stati nell'accettazione dello stesso, garantendo al contempo lo scambio di informazioni tra Stati.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — I agree with the rapporteur that the EU cannot continue to be content with its current return rate amongst failed categories of asylum seekers. The existing standard EU travel document requires significant overhaul in its format and its implementation in order to increase its recognition by third countries and be effective. By harmonising the format of the travel document, Member States will reduce bureaucracy, variation, costs, and waiting periods, and hopefully will increase recognition of the document by third countries. This is essential in facilitating the readmission of a third-country national staying irregularly on the territory of the Union – provided that the private life, liberty and property of the returnee are not endangered and that data protection safeguards as set by our standards are respected.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – La expulsión de personas que han huido de las guerras, la miseria y la explotación generadas por Occidente es uno de los elementos clave de la Europa Fortaleza que rechazamos. Entendemos que esta es una medida contraria a los derechos de las personas migrantes, a las que se expulsa con violencia y contra su voluntad y cabe recordar que el desplazamiento forzoso está recogido en el derecho internacional como delito de lesa humanidad. Por esto, hemos votado en contra de esta propuesta cuyo único objetivo es acelerar estas deportaciones y reducir las escasas garantías y derechos que pudieran tener las personas migrantes.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione che intende migliorare il documento di viaggio europeo per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi il cui soggiorno è irregolare, nel quadro di una migliore cooperazione in materia di rimpatrio e riammissione con i principali paesi di origine e transito.
                  

                     Infatti, l'attuale documento di viaggio per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi, istituito dalla raccomandazione del Consiglio del 30 novembre 1994, non è accettato da tutti i paesi terzi a causa dell'inadeguatezza dei suoi standard di sicurezza, il che ostacola l'esecuzione dei rimpatri secondo gli accordi di riammissione dell'UE o dei suoi Stati membri con i paesi terzi e, quindi, il corretto funzionamento della politica europea in materia di migrazione.
                  

                     La presente relazione pone rimedio alla situazione attuale proponendo un sistema uniforme a livello europeo per il documento di viaggio che permette il rimpatrio nei paesi terzi, secondo le specifiche tecniche già stabilite dal regolamento (CE) n. 333/2002.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – A ma elfogadott EP-állásfoglalás célja egy megfelelő európai úti okmány létrehozása, amely biztosítja a harmadik országbeli állampolgárok visszatérését hazájukba, és amelyet a harmadik országbeli államok is elismernek. A rendezetlen jogállású migránsok visszatérési arányát javítani kell, hisz enélkül lehetetlen az EU menedékjogi rendszerének fenntartása. Jelenleg komoly problémát jelent, hogy a harmadik országbeli államok nem ismerik el az uniós tagállamok által kiadott visszatérési célú okmányokat, minőségi okokra hivatkozva.
                  

                     Ahhoz, hogy a rendezetlen jogállású migránsok visszatérési arányán javítsunk, szükség van a megfelelő uniós okmányra, és ehhez biztosítani kell a magasabb szintű technikai és biztonsági normákat, különös tekintettel a hamisítás és a meghamisítás elleni védelemre. Az úti okmány alkalmazását pedig rendszeresen és alaposan felül kell vizsgálni, valamint az esetlegesen szükséges fejlesztéseket is meg kell vizsgálni. Az EU-ban jelenleg tapasztalható migrációs válságra való tekintettel ezt a folyamatot rendszeresen el kell végezni. A tervezetet szavazatommal támogattam.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – Europe's migration policy must be inclusive of a number of elements. Relocation and resettlement are part of the strategy. However, return is also a very important element. Migrants whose application for asylum has been refused and others who no longer qualify for such protection must be returned to their country of origin in a humane way. It is only through such a process that we can have a functional EU asylum policy. As things stand today, the EU system to return irregular migrants is not effective. As a shadow rapporteur, I voted in favour of this report as I believe that this document is another step forward in order to ensure an effective EU asylum policy.

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai voté en faveur de ce texte, qui établit les critères auxquels doivent répondre les documents de voyage européens nécessaires au retour des ressortissants de pays tiers qui n'ont pas vocation à rester sur le territoire de l'Union européenne. Alors que l'explosion de la crise migratoire a mis nos capacités d'accueil à rude épreuve, il est essentiel de rendre effectifs les retours vers leurs pays d'origine des ressortissants irréguliers sur le sol européen. Des documents de voyage aux dispositions harmonisées en Europe et des normes de sécurité élevées sont un outil de lutte contre la fraude et la falsification qui permettent d'entrer irrégulièrement sur le territoire européen, techniques bien trop souvent utilisées par les trafiquants d'êtres humains et les combattants étrangers. Pour terminer, je soutiens que l'Union européenne doit enfin se donner réellement les moyens de faire respecter les accords de réadmission signés avec les pays tiers. C'est la condition indispensable pour pouvoir garantir qu'une protection internationale soit rapidement octroyée à ceux qui en ont réellement besoin.
                  

Gérard Deprez (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur la proposition de règlement relatif à un document de voyage européen destiné au retour de ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier.
                  

                     Le retour est un élément essentiel de l'action globale visant à assurer la crédibilité et le bon fonctionnement de la politique migratoire de l'Union ainsi qu'à réduire et prévenir l'immigration illégale. Étant donné que certains ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier sur le territoire de l'Union ne possèdent pas de documents de voyage en cours de validité, les États membres sont confrontés à de graves difficultés pour assurer leur retour vers leur pays de destination en toute légalité et sécurité. Il est donc nécessaire de favoriser l'acceptation par les pays tiers d'un laissez-passer européen harmonisé. Cependant, l'actuel modèle de document de voyage pour le retour n'est pas accepté par toutes les autorités des pays tiers, notamment en raison de l'absence de caractéristiques techniques et de normes de sécurité harmonisées et adéquates. Il convient donc de mettre en place un document de voyage européen plus sûr et harmonisé, car le renforcement de ses éléments de sécurité et de ses éléments techniques devrait faciliter sa reconnaissance par les pays tiers.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Докладът на г-н Хала-ахо обновява стандартния документ за пътуване в ЕС, създаден през 1994 г., с цел да се ускори процесът на връщане на граждани на държави извън ЕС, които нелегално живеят в ЕС и нямат валидни паспорти или лични карти. Много европейски страни имат изключителни трудности да връщат тези хора в страните им на произход по сигурен и законен начин. В днешно време само 40% нелегално пребиваващи в ЕС биват връщани, тъй като много от страните извън ЕС не приемат документите, издавани от различните страни – членки на Съюза, тъй като голяма част от тях се различават и не отговарят на мерките за сигурност и достоверност.
                  

                     За да се ускори връщането на нелегално пребиваващите и да се увеличи достоверността на документите за пътуване, бе нужно обновяването на законодателството и предлагането на общ формат за Европейски документ за пътуване. Новият документ ще използва всички характеристики за сигурност, използвани за европейските визи, и ще включва лична информация като име, възраст, пол, отличителни знаци и ясно ще посочва, че документът е валиден само за едно пътуване докато лицето не пристигне в третата страна.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Είναι αδύνατο να παραβλέψουμε ότι στο έδαφος της Ένωσης υπάρχουν εκατομμύρια παράνομα διαμένοντες μετανάστες και άτομα των οποίων η αίτηση για χορήγηση ασύλου έχει απορριφθεί.
                  

                     Όλοι αυτοί διαμένουν ή κυκλοφορούν παράνομα εντός της ΕΕ και είναι ανόητο να πιστεύουμε ότι το μεγάλο πρόβλημα για την επαναπροώθησή τους, είναι η χορήγηση σωστών ταξιδιωτικών εγγράφων.
                  

                     Στην κοροϊδία της Τουρκίας και των υπολοίπων τρίτων χωρών που, ενώ έχουν υπογράψει συμφωνίες επανεισδοχής δεν τις τηρούν και μάλιστα απαιτούν περισσότερα ανταλλάγματα, οφείλουμε να απαντήσουμε δυναμικά και αποφασιστικά.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A criação de um documento de viagem europeu normalizado é fundamental para a gestão dos fluxos migratórios, visando, assim, aumentar o reconhecimento do documento por parte de países terceiros, assegurar uma maior aceitação dos repatriados por parte desses países e reduzir a burocracia e os períodos de espera nos Estados-Membros. Aumentar a taxa de regresso dos migrantes em situação irregular é vital para a integridade do sistema de asilo da UE, para a cooperação entre os Estados-Membros da UE e os países terceiros e para a manutenção da confiança dos cidadãos da UE. É necessária uma solução de longo prazo para estabilizar a atual crise dos migrantes, aliviar a pressão sobre os Estados-Membros e as agências da UE e reforçar a capacidade e os recursos disponíveis na UE.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: cette mesure constitue un nouveau pas vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration, ce que nous refusons pour des raisons évidentes de souveraineté.
                  

Laura Ferrara (EFDD),
per iscritto. –L'armonizzazione del formato e delle specifiche tecniche del documento di viaggio europeo per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi il cui soggiorno è irregolare ha l'obiettivo di facilitare il riconoscimento di questo documento da parte dei paesi terzi ai fini del rimpatrio e delle riammissioni.
                  

                     È pienamente condivisibile il proposito di agevolare il buon esito delle procedure amministrative e la riduzione della burocrazia, delle divergenze, dei costi e dei tempi di attesa.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Una delle maggiori sfide attuali dell'Unione europea riguarda l'efficacia del sistema comune d'asilo europeo, ancora troppo debole e lento per far fronte alla profonda crisi dei rifugiati.
                  

                     Ho votato a favore dell'emissione di un documento di viaggio per il rimpatrio di coloro che non rispondono ai requisiti per beneficiare della protezione internazionale all'interno dell'Unione europea. Si tratta di uno strumento importantissimo che velocizzerà le pratiche di accoglienza ed espulsione, ma soprattutto permetterà di evitare un'immigrazione incontrollata e ingestibile con conseguenze disastrose per i nostri paesi, a partire dall'Italia. L'Unione europea deve reagire con tutti gli strumenti a disposizione ed evitare il collasso del nostro sistema d'accoglienza.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – The provision relating to security features – which is intended to make possible in the future the use of digital and/or biometric data – is also unnecessary, disproportionate and even dangerous (as the document is issued for a person in custody and is valid until her/his return, meaning while this person will remain in police custody). I voted against the proposal.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne – Európska únia musí zabezpečiť ochranu pre obyvateľov žijúcich v jednotlivých členských štátoch na svojom území. Medzi mnohými opatreniami, ktoré je potrebné po početných teroristických útokoch v posledných mesiacoch zlepšiť, je zaistenie a zvýšenie návratu neregulárnych migrantov, ktorí sa zdržiavajú na území Európskej únie a predstavujú bezpečnostné riziko pre jej obyvateľov. Existujúci štandardný cestovný doklad Európskej únie si vyžaduje hĺbkové prepracovanie, aby sa zvýšilo jeho uznávanie tretími krajinami a aby bol účinný. Zabezpečenie výmeny informácií medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vydávanie cestovných dokladov a osoby uvedené ako neoprávnene sa zdržiavajúci štátni príslušníci tretích krajín, ktorí nemajú platný cestovný doklad, je nevyhnutné na zlepšenie vzájomného uznávania rozhodnutí o azyle v EÚ a zamedzenie sekundárnemu pohybu neúspešných žiadateľov o azyl.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Nella votazione sulla relazione mi sono astenuto in quanto, nonostante alcune buone idee, non sono molto favorevole al primato dell'UE rispetto agli Stati membri.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Είναι αδύνατο να παραβλέψουμε ότι στο έδαφος της Ένωσης υπάρχουν εκατομμύρια παράνομα διαμένοντες μετανάστες και άτομα των οποίων η αίτηση για χορήγηση ασύλου έχει απορριφθεί.
                  

                     Όλοι αυτοί διαμένουν ή κυκλοφορούν παράνομα εντός της ΕΕ και είναι ανόητο να πιστεύουμε ότι το μεγάλο πρόβλημα για την επαναπροώθησή τους είναι η χορήγηση σωστών ταξιδιωτικών εγγράφων.
                  

                     Στην κοροϊδία της Τουρκίας και των υπολοίπων τρίτων χωρών, οι οποίες ενώ έχουν υπογράψει συμφωνίες επανεισδοχής δεν τις τηρούν και μάλιστα απαιτούν περισσότερα ανταλλάγματα, οφείλουμε να απαντήσουμε δυναμικά και αποφασιστικά. Για τους παραπάνω λόγους καταψηφίζω την έκθεση όσον αφορά την πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου σχετικά με ένα ευρωπαϊκό ταξιδιωτικό έγγραφο για την επιστροφή των παρανόμως διαμενόντων υπηκόων τρίτων χωρών.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I believe it is very important to establish a dedicated European travel document for the return of third-country nationals subject to a return decision and I welcome this regulation, which aims to provide for a uniform format and enhanced technical and security features to ensure a wider acceptance by third countries and the increased use of such document for readmissions. As things stand today the EU system to return irregular migrants is not effective. In 2014, less than 40% of the total number of return decisions issued by Member States have been enforced. However, around 60% of the time, the facilitation of this return – even when voluntary and wanted by the person themselves – cannot occur due to the fact that the country of origin refuses to accept that person back into their country due to a lack of documents or because they do not recognise such documents. Returns should be carried out in a humane manner, ensure the safe return and the safety of the returnees and ensure that such returns are carried out in full respect of fundamental rights.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A nemzetközi védelemre nem jogosult személyek visszatérési arányának javítása létfontosságú az EU menedékjogi rendszere teljességének fenntartása szempontjából. Üdvözlendő a kezdeményezés, amely az EU-ban illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatéréséhez biztosít európai úti okmányt. Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a kiváltó okok megszűnnek. Ehhez nem őket kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A jelentés elfogadását nagyon fontosnak tartom, és magam is támogattam szavazatommal. A rendezetlen jogállású migránsok visszatérési arányának javítása létfontosságú az EU menedékjogi rendszerének teljessége, az uniós tagállamok és harmadik országok közötti együttműködés és az uniós polgárok bizalmának fenntartása szempontjából. A jelenlegi migrációs válság stabilizálása, a tagállamokra és az uniós ügynökségekre nehezedő nyomás enyhítése és az EU-n belüli kapacitás és források növelése érdekében hosszú távú megoldást kell biztosítani. A jelenlegi szabványos uniós úti okmány jelentős javításra szorul formátuma és alkalmazása tekintetében annak érdekében, hogy harmadik országok jobban elismerjék, és hatékony legyen.
                  

                     Az úti okmány formátumának harmonizálásával a tagállamok csökkentik a bürokráciát, az eltéréseket, a költségeket és a várakozási időszakokat, és remélhetőleg nő az okmány elfogadottsága a harmadik országokban.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. – This is a very relevant and important proposal that tackles one of the most pressing issues that the EU is currently facing, namely the readmission of illegal immigrants. The document proposed by the Commission would establish a common format with high security and safeguards against falsification. This is something very necessary, which will make the associated administrative work more efficient.
The report highlights the fact that, in EU negotiations with third countries, readmission agreements should take precedence over bilateral agreements – something that would guarantee more effective implementation of readmission agreements.
This is a very important report and a necessary step to protect the integrity of our Union and the safety of our societies.

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho sostenuto la risoluzione sulla proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio relativo a un documento di viaggio europeo per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi il cui soggiorno è irregolare perché penso che realizzare un format e un sistema unico per tutti gli Stati membri permetterà di garantire che le operazioni di rimpatrio vengano effettuate in modo sicuro, tutelando la salute e i diritti fondamentali dei migranti.
                  

                     Nel 2014, infatti, oltre il 60% dei provvedimenti di rimpatrio dei migranti verso il loro paese d'origine non è stato eseguito, anche nei casi di decisioni volontarie. Manca, infatti, nell'agenda europea per le migrazioni un sistema che permetta di instaurare una vera leale collaborazione tra gli Stati dell'UE e i paesi di provenienza dei migranti, che spesso si rifiutano di accogliere i loro concittadini non riconoscendone i relativi documenti.
                  

                     L'obbligo di riconoscere e accettare un documento europeo con un format unico, scritto nella lingua dello Stato che esegue il rimpatrio e tradotto in francese, inglese e nella lingua del paese di origine, con una foto segnaletica e una tecnologia anticontraffazione rappresenta quindi lo strumento idoneo a risolvere questa problematica, e permette di migliorare la tutela dello stesso migrante.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht ‘Reisedokument für die Rückkehr illegal aufhältiger Drittstaatsangehöriger’ gestimmt. Geplant ist hier die Schaffung eines speziellen europäischen Reisedokuments, mit dem Drittstaatsangehörige, gegen die eine zur Rückkehr verpflichtende Entscheidung ergangen ist, zurückgeführt werden können. Das Dokument soll ein einheitliches Format und verbesserte technische Spezifikationen sowie Sicherheitsmerkmale aufweisen, damit eine größere Akzeptanz durch Drittstaaten sowie eine gesteigerte Verwendung dieser Dokumente gewährleistet wird. Die Verwendung dieses neuen Reisedokuments soll zur Steigerung der Rückführungsquote führen, um im Gegenzug über mehr Kapazitäten zur Aufnahme von Migranten, die tatsächlich Schutz benötigen, zu verfügen. All das macht Sinn, all das ist längst überfällig.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Europäische Union muss sich dem Problem der Rückführung von illegalen Migranten stellen. Diejenigen Migranten, die in den letzten Jahren nach Europa gekommen sind und kein Asylrecht haben, müssen in ihre Heimatländer zurückgeführt werden. Im Jahr 2014 haben nur rund 40 % der zurückzuführenden Migranten tatsächlich die EU verlassen. Dieser Prozess muss beschleunigt und europaweit koordiniert werden. Die Verbesserung von Rückführungspapieren ist daher eine Maßnahme, die ich unterstütze. Solche Rückführungspapiere müssen europaweit einheitlich gestaltet werden und gewisse Sicherheitsstandards erfüllen. Außerdem muss der Informationsaustausch unter den Mitgliedstaten der EU in diesem Bereich verbessert werden.
                  

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Le document de voyage européen, destiné au retour de ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier, devrait accélérer le retour des immigrés clandestins qui ne possèdent ni passeport, ni carte d'identité.
                  

                     Cette situation est désormais répandue puisque les clandestins ont compris que l'absence de ces documents rendait difficile pour les États membres l'identification des pays d'origine et donc les retours vers ces pays.
                  

                     La meilleure solution serait donc de passer de vrais accords de réadmission avec des pays tiers, afin de pouvoir expulser les clandestins malgré leurs très ‘opportunes’ pertes de papiers d'identité. Mais ce n'est celle de l'Union européenne qui reste en réalité très favorable à l'immigration.
                  

                     J'ai donc voté contre ce rapport, car je ne suis pas dupe de son application effective et de son efficacité. Je note d'ailleurs que le rapporteur lui-même souligne que pour être plus efficace, il serait nécessaire que l'Union conclue des accords de réadmission plus fermes avec les pays tiers.
                  

                     J'ajouterai que pour que ces accords deviennent réalité, les États membres doivent restaurer leurs frontières nationales et recouvrer leur souveraineté en matière d'immigration, afin de conclure eux-mêmes ces accords et les appliquer.
                  

Bruno Gollnisch (NI),
par écrit. – Voilà un texte qui sent le pur effet d'annonce.
                  

                     Il existe déjà une harmonisation des documents de retour, mais de nombreux pays tiers refusent de les accepter en raison de leur mauvaise qualité.
                  

                     C'était donc ça!
                  

                     Voilà qui expliquerait pourquoi les États membres peinent à concrétiser les mesures d'éloignement ou de retour à la frontière qu'ils prennent… En France, le taux d'exécution de telles mesures est d'un peu moins de 25 % pour l'ensemble, et de 15 % pour les ressortissants de pays hors Union. Je croyais que la cause en était l'incapacité des pouvoirs publics, ou l'aberration des lois permissives, les régularisations au fil de l'eau de tous ceux qui se débrouillent pour fonder une famille réelle ou fictive, ou encore ces conventions internationales privilégiant systématiquement les droits de l'homme migrant sur ceux de l'homme enraciné!
                  

                     Étais-je donc dans l'erreur? Tout cela ne serait donc qu'une bête question de papiers? Et grâce à cette initiative de la Commission européenne, nous pourrions donc expulser sans problème les centaines de milliers d'immigrants illégaux qui entrent chaque année en France et les centaines de milliers qui y sont déjà…
                  

                     Vous y croyez vraiment? Moi pas. Effet d'annonce, vous dis-je.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos en contra de este informe al tratarse de un texto legitimador del mecanismo de expulsión regulada de personas migrantes que forma parte de la lógica represora y securitaria con el que la UE ha decidido enfrentar la crisis humanitaria provocada en parte por su irresponsable política exterior. Ninguna de las enmiendas de nuestro grupo, centradas en el necesario respeto a los derechos de las personas migrantes y a la protección de datos fue incluida en el texto final.
                  

Beata Gosiewska (ECR),
na piśmie. – Głosowałam za sprawozdaniem w sprawie wniosku dotyczącego rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie europejskiego dokumentu podróży do celów powrotu nielegalnie przebywających obywateli państw trzecich.
                  

                     Wzrost wskaźnika powrotów nielegalnych migrantów ma kluczowe znaczenie dla integralności unijnego systemu azylowego, dla współpracy między państwami członkowskimi UE a krajami trzecimi oraz dla utrzymania zaufania obywateli UE. Konieczne jest ustabilizowanie obecnego kryzysu migracyjnego, zmniejszenie presji wywieranej na państwa członkowskie i agencje UE oraz rozszerzenie zdolności i zasobów w UE.
                  

                     Aktualnie wiele krajów trzecich nie chce uznawać dokumentów powrotowych wydanych przez państwa członkowskie UE z uwagi na ich niską jakość. Dzięki ujednoliceniu formatu dokumentu podróży państwa członkowskie ograniczą biurokrację, rozbieżności, koszty i okresy oczekiwania z nadzieją na powszechniejsze uznawanie tego dokumentu przez państwa trzecie.
                  

                     W mojej ocenie zagwarantowanie wymiany informacji między państwami członkowskimi dotyczących wydawania dokumentów podróży i osób zarejestrowanych jako nielegalnie przebywający obywatele państw trzecich, bez ważnych dokumentów podróży, przyczyni się do podniesienia poziomu wzajemnego uznawania decyzji o azylu w UE oraz uniknięcia wtórnego przemieszczania się osób, którym odmówiono azylu.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report. EU countries currently face serious difficulties when repatriating migrants back to their home countries due to the fact that the documents used to facilitate the journey are not recognised by the countries of return. Having a single, unified EU document can be viewed as a diplomatic tool which will assist Member States in carrying out safer returns. The UK has opted out of the proposal and will not be affected by this legislation.

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I support the establishment of a common format and technical and security specifications for a harmonised European travel document for the return of third country nationals staying irregularly on the territory of the Union. The content and technical specifications of the European travel documents for return should be harmonised in order to ensure high technical and security standards, in particular as regards safeguards against counterfeiting and falsification. This would combat illegal entry into the EU Member States.
It should also be ensured that the fundamental rights and principles recognised by the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular human dignity and protection in the event of removal, expulsion or extradition, are observed. The proposal should apply without prejudice to the right to an effective remedy and to a fair trial and to the right to asylum as provided for the Charter.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections.

Hans-Olaf Henkel (ECR),
schriftlich. – Die vergangenen Jahre haben leider deutlich aufgezeigt, dass die EU und deren Mitgliedstaaten bei der Bewältigung der Asyl- und Flüchtlingskrise völlig überfordert sind. Dies liegt vor allem daran, dass bestehendes Recht und internationale Verträge wie die Dublin-Verordnung oder der Schengen-Besitzstand nicht umgesetzt werden. Ein wichtiger Baustein, um wieder Kontrolle über diese Krise zu gewinnen, ist die Vereinfachung der Rückführungen von abgewiesenen Asylbewerbern bzw. von sich illegal in der EU aufhaltenden Drittstaatsangehörigen. Zu diesem Zweck soll ein einheitliches europäisches Reisedokument geschaffen werden, welches entsprechende Rückführungen erleichtert. Damit wird ein Schritt zur Wiederherstellung rechtsstaatlicher Grundsätze im Asylbereich unternommen und das erschütterte Vertrauen der Bürger in die Politik ein Stück weit zurückgewonnen. Denn nur wenn illegal in die EU gelangte Wirtschaftsmigranten konsequent abgeschoben werden, kann die Bereitschaft der Bürger zur Hilfe für wirklich Verfolgte und an Leib und Leben Bedrohte erhalten bleiben. Aus diesem Grund habe ich dem Bericht zugestimmt. Im Übrigen bin ich der Meinung, dass der Einheitseuro abgeschafft werden muss. Er führt zu Zwietracht und Zwist in Europa.
                  

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs voted to abstain on this legislative report. Whilst UKIP supports the accelerated return of migrants who are illegally staying in Europe, we do not support the creation of an EU harmonised travel document that progresses EU integration.

Brice Hortefeux (PPE),
par écrit. – Je salue l'adoption du texte autorisant la création d'un document européen de voyage destiné au retour des ressortissants de pays tiers qui font l'objet d'une décision administrative ou judiciaire de retour.
                  

                     Moins de 40 % des décisions de retour sont réellement exécutées en Europe. Or, la politique des retours est un volet essentiel de la lutte contre l'immigration irrégulière.
                  

                     Nous devons impérativement nous réorganiser.
                  

                     Une première étape a été franchie avec la création du corps européen de garde-frontières et de garde-côtes, car il sera désormais possible de planifier et mettre en œuvre des opérations conjointes de retour afin de garantir que les migrants en situation irrégulière ne continuent pas de séjourner sur le territoire de l'Union.
                  

                     Seulement, la diversité des documents de voyage présentés par les États membres avec des normes, formats et éléments de sécurité variant d'un pays à l'autre était utilisée comme prétexte par certains pays tiers pour contester la validité du document et, de ce fait, rejeter la demande de réadmission.
                  

                     Aussi, bien que cet instrument ne soit pas une solution miracle, il reste que la création d'un document de voyage uniforme facilitera et accélérera certainement le retour des migrants en séjour irrégulier.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this proposed regulation for the establishment of a dedicated European travel document for third-country nationals subject to return. However, these returns should be closely supervised and should take place with full respect for the fundamental rights of the individuals concerned.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za nacrt zakonodavne rezolucije Europskog parlamenta o prijedlogu uredbe Parlamenta i Vijeća o europskoj putnoj ispravi za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom, zbog toga što je potrebno stabilizirati trenutnu migrantsku krizu, te smanjiti opterećenje na države članice.
                  

                     U tom kontekstu, nužno je podići kvalitetu isprava za vraćanje izdane u državama članicama EU-a, jer ih mnoge treće zemlje još uvijek ne priznavanju. Stoga, mora se uskladiti format isprava, a samim time smanjuju se troškovi, birokracija i čekanja. Ključno je, također, potaknuti razmjenu informacija kako bi se povećala stopa vraćanja nezakonitih migranata što je prioritet integriteta sustava azila EU-a, te same Unije.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce texte constitue un nouveau progrès vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration, ce que nous refusons pour des raisons évidentes de souveraineté. C'est en effet aux États membres, et à eux seuls, de déterminer les lignes directrices et les modalités de leur politique d'immigration. Un pays comme la France devrait être parfaitement capable de déterminer le format du document nécessaire pour le retour des migrants illégaux. J'ai donc voté contre.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — With my UKIP colleagues, I voted to abstain on this legislative report. Whilst UKIP supports the accelerated return of migrants who are illegally staying in Europe, we do not support the creation of an EU harmonised travel document that progresses EU integration.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui vise à améliorer et à accélérer le retour des migrants en situation irrégulière. La Commission européenne a donc proposé de créer un document de voyage uniforme qui complète les instruments de lutte contre l'immigration irrégulière.
                  

                     En effet, selon Eurostat, le taux effectif d'exécution des décisions de retour en 2014 était inférieur à 40 %. Ce faible taux peut être partiellement lié au faible taux de reconnaissance des documents de voyage par les pays tiers en raison de la diversité des documents présentés par les États membres. Nous ne pouvons pas nous permettre d'avoir, en Europe, un taux d'exécution des décisions de retour aussi faible.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Der Bericht behandelt die Problematik von Rückführungen und bietet Lösungen für eine Vereinfachung der Rückführungsprozesse von Drittstaatsangehörigen an, sobald mit den Herkunftsländern Rückübernahmeabkommen geschlossen wurden. Die Verordnung soll das Format und die technischen Spezifikationen vereinheitlichen. Ich stimme diesem Vorgehen und dem vorliegenden Bericht zu.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report. EU countries currently face serious difficulties when repatriating migrants back to their home countries due to the fact that the documents used to facilitate the journey are not recognised by the countries of return. Having a single, unified EU document can be viewed as a diplomatic tool which will assist Member States in carrying out safer returns. The UK has opted out of the proposal and will not be affected by this legislation.

Timothy Kirkhope (ECR),
in writing. — The British Conservatives fully support the aims and outcome of this proposal. The need to increase the rate of returns and readmission of failed asylum seekers is essential if Europe is to tackle the migrant crisis effectively. This report is an important step towards reforming the current system of EU returns.
However, the UK does not participate in the European Common Asylum System and has not opted in to this measure. Therefore, the UK Conservative delegation will continue its longstanding position of abstaining on reports in relation to policies which the UK has not opted in to.

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Die vergangenen Jahre haben leider deutlich aufgezeigt, dass die EU und deren Mitgliedstaaten bei der Bewältigung der Asyl- und Flüchtlingskrise völlig überfordert sind. Dies liegt vor allem daran, dass bestehendes Recht und internationale Verträge wie die Dublin-Verordnung oder der Schengen-Besitzstand nicht umgesetzt werden. Ein wichtiger Baustein, um wieder Kontrolle über diese Krise zu gewinnen, ist die Vereinfachung der Rückführungen von abgewiesenen Asylbewerbern bzw. von sich illegal in der EU aufhaltenden Drittstaatsangehörigen. Zu diesem Zweck soll ein einheitliches europäisches Reisedokument geschaffen werden, welches entsprechende Rückführungen erleichtert. Damit wird ein Schritt zur Wiederherstellung rechtsstaatlicher Grundsätze im Asylbereich unternommen und das erschütterte Vertrauen der Bürger in die Politik ein Stück weit zurückgewonnen. Denn nur wenn illegal in die EU gelangte Wirtschaftsmigranten konsequent abgeschoben werden, kann die Bereitschaft der Bürger zur Hilfe für wirklich Verfolgte und an Leib und Leben Bedrohte erhalten bleiben. Aus diesem Grund habe ich dem Bericht zugestimmt.
                  

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Evropský cestovní doklad pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí považuji za jeden z nástrojů nutný k zvládnutí migrační krize. Zlepšení spolupráce v oblasti navracení a zpětného přebírání osob s hlavními zeměmi původu a tranzitu neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí má zásadní význam pro zvýšení dosud nevyhovující míry navracení. Zdokonalený evropský cestovní doklad pro navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí je v tomto ohledu důležitý. Bezpečnější evropský cestovní doklad pro navracení státních příslušníků třetích zemí by měl být zaveden proto, aby se usnadnilo navracení a zpětné přebírání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Jeho posílené bezpečnostní prvky by měly usnadnit jeho uznávání ze strany třetích zemí. Takový doklad by měl usnadnit navracení osob zejména v rámci dohod o zpětném přebírání osob či jiných ujednání se třetími zeměmi, jakož i v rámci spolupráce se třetími zeměmi v souvislosti s navracením osob, na které se nevztahují oficiální dohody. Hlasovala jsem tedy pro návrh.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. - Alapvetően jó irányba mutat a Bizottság jelentése, azonban a LIBE bizottság módosítói lényegesen precízebbek. Nyilvánvalóan meg kell találni a korszerű dokumentumok előállításának módját, az egységesítés szabályait. Ennél már csak az lett volna sokkal célszerűbb és olcsóbb, ha egyes országok kormányai nem törekednek az EU-n kívüli régiók destabilizálására és a gazdasági menekülteknek Európába való csábítására. De az egy másik történet, egyelőre felelősök nélkül.
                  

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. – Подкрепям предложението на Европейската комисия за стандартизиран пътен документ за ускорено връщане на незаконно пребиваващи на територията на Европейския съюз граждани на трети страни. Смятам, че този документ би улеснил административното обслужване и обработване на данни.
                  

                     С оглед бежанската обстановка, такъв пътен документ би допринесъл за облекчаване на информационните системи, както и за по-ясна визия за обемите на незаконно пребиваващите граждани и сигурността по границите. Признаването на този документ от страните би могъл да ограничи злоупотребите със системите за даване на убежище в Европа и да укрепи доверието на европейските граждани в политиката на ЕС за даване на убежище и имиграция.
                  

Cécile Kashetu Kyenge (S&D),
per iscritto. – Con l'adozione di questo regolamento non entriamo nel merito delle decisioni di rimpatrio prese dai singoli Stati membri. Ci limitiamo solo ad istituire un documento di viaggio europeo più sicuro e uniforme per il rimpatrio dei cittadini di paesi terzi il cui soggiorno è irregolare e il cui scopo è di contribuire ad agevolare il rimpatrio e la riammissione di questi cittadini nel loro paese di origine. Abbiamo previsto dei modelli di dichiarazione armonizzati che utilizzeranno gli standard di sicurezza atti a prevenire la contraffazione e la falsificazione e che in ultima analisi contribuiranno anche a ridurre gli oneri amministrativi e burocratici per gli Stati membri e per le autorità dei Paesi terzi.
                  

                     Non si tratta, come alcuni colleghi hanno già sostenuto in quest'Aula, di avallare le politiche comuni di rimpatrio, ma solamente di procedere verso il riconoscimento di documenti armonizzati validi e riconosciuti da tutti gli Stati membri. Resta infatti scritto a chiare lettere che tale documento è valido solo per i cittadini dei paesi terzi che sono soggetti ad una regolare decisione di rimpatrio ai sensi della direttiva 2008/115/CE.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — La presente relazione affronta il tema del rimpatrio dei migranti il cui soggiorno risulta essere irregolare, pratica questa, che rappresenta una nostra priorità. Prevedere il potenziamento del tasso di rimpatrio dei migranti irregolari, è essenziale per l'integrità del sistema di asilo dell'UE, per la cooperazione tra gli Stati membri dell'UE e i paesi terzi per mantenere la fiducia dei cittadini europei.
                  

                     Allo stato attuale, molti paesi terzi non sono disposti ad accettare i documenti di rimpatrio che gli Stati membri dell'UE rilasciano, a causa della loro scarsa qualità, infatti devono essere garantiti degli standard tecnologici e di sicurezza adeguati e in grado di attenuare o debellare la contraffazione e la falsificazione.
                  

                     È pertanto necessario giungere a una soluzione a lungo termine per stabilizzare l'attuale crisi dei migranti, allentare la pressione sugli Stati membri e le agenzie unionali e incrementare la capacità e le risorse dell'UE. In relazione a quanto la relazione espone, ritengo doveroso esprimermi favorevolmente.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car je suis hostile à la création d'un passeport européen pour les migrants, même si l'objectif est de les expulser.
                  

                     J'estime en effet que la compétence politique en matière d'asile et d'immigration devrait relever de la souveraineté de chaque État, et non de l'Union.
                  

Constance Le Grip (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu l'adoption du rapport de mon collègue Jussi Halla-Aho, qui étudie la proposition de la Commission de créer un document européen de voyage destiné au retour des ressortissants de pays tiers en situation irrégulière.
                  

                     Selon Eurostat, le taux effectif d'exécution des décisions de retour en 2014 était de moins de 40 %, ce qui est notamment dû à la faible reconnaissance des documents de voyage par les pays tiers en raison de la diversité des documents présentés par les États membres.
                  

                     Une telle situation n'est pas tenable; c'est pourquoi je salue la création d'un document de voyage uniforme, qui complètera utilement les instruments de lutte contre l'immigration irrégulière déjà existants.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte. Il porte en effet création d'un document estampillé ‘UE’ dont le but est de faciliter le retour des ‘migrants en situation irrégulière’. Celui-ci s'inscrit donc dans une logique farouchement européiste, et s'assied purement et simplement sur les prérogatives des États membres. C'est pourtant à eux, et à eux seuls, que doit revenir la compétence politique en matière d'immigration et d'asile.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque el presente Reglamento establecerá un modelo común y las especificaciones técnicas y de seguridad de un documento de viaje europeo armonizado para el retorno de los nacionales de terceros países en situación irregular en el territorio de la Unión.
                  

                     Este documento solo operará en los casos en que haya constancia de la identidad y de la nacionalidad del retornado y nunca en casos de nacionalidad desconocida. El documento deberá contener una fotografía de pasaporte y ser expedido en una lengua oficial de la UE, con traducción al inglés y al francés y, cuando sea posible, a la lengua del país de retorno. El documento será válido para un solo viaje que termina en la llegada al país de retorno.
                  

                     El texto destaca la importancia de respetar los derechos humanos y los principios reconocidos en la Carta de los Derechos Fundamentales de la Unión Europea, en particular la dignidad humana y el acceso al derecho de asilo. La devolución, expulsión y extradición deben ser un elemento de última instancia sujeto a un recurso efectivo.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – La expulsión de personas que han huido de las guerras, la miseria y la explotación generadas por Occidente es uno de los elementos clave de la Europa Fortaleza que rechazamos. Entendemos que esta es una medida contraria a los derechos de las personas migrantes, a las que se expulsa con violencia y contra su voluntad y cabe recordar que el desplazamiento forzoso está recogido en el derecho internacional como delito de lesa humanidad. Por esto, hemos votado en contra de esta propuesta cuyo único objetivo es acelerar estas deportaciones y reducir las escasas garantías y derechos que pudieran tener las personas migrantes.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La política de retorno de la UE tiene un amplio margen de mejora. Su eficacia promedia no alcanza el 40 %. En períodos como el actual, en el que la UE está sometida a muy fuertes y crecientes presiones migratorias, una mayor eficacia del retorno constituye uno de los elementos clave de la política migratoria.
                  

                     Considero que la importancia de este informe radica en parte en que, para mejorar la eficacia en los retornos, es clave disponer de un documento de viaje europeo que reúna los estándares de seguridad y que sea aceptado por los terceros países. Y aunque este documento ya existe desde hace años, su empleo es desigual, en parte por sus deficiencias en materia de seguridad.
                  

                     Doy mi voto a favor de la aprobación de este informe, ya que es necesario promover la utilización del ya mencionado documento, especialmente con terceros países a los que retornan las personas que se encuentran ilegalmente en la UE.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Die vergangenen Jahre haben leider deutlich aufgezeigt, dass die EU und deren Mitgliedstaaten bei der Bewältigung der Asyl- und Flüchtlingskrise völlig überfordert sind. Dies liegt vor allem daran, dass bestehendes Recht und internationale Verträge wie die Dublin-Verordnung oder der Schengen-Besitzstand nicht umgesetzt werden. Ein wichtiger Baustein, um wieder Kontrolle über diese Krise zu gewinnen, ist die Vereinfachung der Rückführungen von abgewiesenen Asylbewerbern bzw. von sich illegal in der EU aufhaltenden Drittstaatsangehörigen. Zu diesem Zweck soll ein einheitliches europäisches Reisedokument geschaffen werden, welches entsprechende Rückführungen erleichtert. Damit wird ein Schritt zur Wiederherstellung rechtsstaatlicher Grundsätze im Asylbereich unternommen und das erschütterte Vertrauen der Bürger in die Politik ein Stück weit zurückgewonnen. Denn nur wenn illegal in die EU gelangte Wirtschaftsmigranten konsequent abgeschoben werden, kann die Bereitschaft der Bürger zur Hilfe für wirklich Verfolgte und an Leib und Leben Bedrohte erhalten bleiben. Aus diesem Grund habe ich dem Bericht zugestimmt.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of increased harmonisation and technical specification for the European travel document for the return of illegally staying third-country nationals.

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem pro. Evropská komise navrhla vzor harmonizovaného pasu, který by členské státy vydávaly vyhoštěným imigrantům pro účel jejich cesty zpět. Tato věc určitě nespasí Evropu před ilegální migrací. Koho dnes členský stát vyhostí, dostane buď do pasu razítko o vyhoštění nebo dostane náhradní doklad pro cestu zpět, pokud svůj pas nemá. Nové nařízení považuji spíš za snahu EU vyjít vstříc Turecku, které si klade podmínky pro přebírání ilegálních migrantů zpět. Chci ale dát tomuto návrhu šanci, aby se ukázalo, zda bude prospěšný.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Vraćanje nezakonitih državljana trećih zemalja jedno je od problematičnih područja upravljanja migracijama unutar EU-a. Sustav vraćanja migranata još nije učinkovit, što pokazuje činjenica da je 2014. godine izvršeno samo 40 % od ukupnog broja odluka o vraćanju koje su donijele države članice. Vraćanjem nezakonitih migranata oslobađa se prostor za prihvaćanje i zaštitu osoba kojima je to uistinu potrebno, što je osobito važno u trenutačnoj migrantskoj krizi.
                  

                     Nepostojanje valjanih putnih isprava jedna je od glavnih prepreka uspješnom vraćanju nezakonitih migranata te se kao takva treba riješiti. Viši tehnički i sigurnosni standardi potrebni su kako bi se europske putne isprave smatrale važećima te kako bi se izbjegao problem krivotvorenja dokumenata. Također, usklađivanjem formata putne isprave i unošenjem u sustave kao što su Eurodac i Schengenski informacijski sustav poboljšava se djelotvornost europskog upravljanja migrantima.
                  

                     Podržala sam ovo izvješće jer smatram da rješava problematiku vraćanja nezakonitih migranata te olakšava upravljanje trenutnom migrantskom krizom. Poboljšanje standarda europske putne isprave pridonijet će postizanju ciljeva Europskog migracijskog programa, povećati učinkovitost sustava vraćanja migranata te omogućiti azil onima kojima je uistinu potreban.
                  

Светослав Христов Малинов (PPE),
в писмена форма. – Винаги съм подчертавал, че бежанският поток към държавите – членки на Европейския съюз, представлява смесен поток от хора, търсещи убежище, и незаконни икономически имигранти. Радвам се, че успяхме да наложим като приоритет на Европейския съюз връщането на лицата, които не отговарят на условията за международна защита. В голяма част от случаите тези хора не притежават валидни документи за самоличност. Държавите членки изпитват големи затруднения да осъществят връщането им.
                  

                     Данните показват, че по-малко от 40% от решенията за връщане са били реално изпълнени. Единният европейски пътен документ за връщането на незаконно пребиваващи граждани на трети страни е инструмент, с който целим да подобрим това. Той ще намали административната тежест и сроковете. Ефективността тук е от ключово значение. За да имаме една добре управлявана миграционна политика, системата трябва да е едновременно бърза и справедлива. По този начин и държавите ще бъдат улеснени, и самите бежанци ще получат необходимата им помощ.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Šodien apspriestā regula dos iespēju sakārtot šo jautājumu un beidzot ievest kārtību. Jauna dokumenta izsniegšana pati par sevi problēmu neatrisinās. Vajadzīgas vēl pūles, lai piespiestu attiecīgās valsts atzīt šo dokumentu. Bet tas ir nepieciešams posms, lai izveidotu efektīvu sistēmu, kura ātri un korekti risinās nelegālo imigrantu izraidīšanas problēmas.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – Súčasné nedostatočné cestovné doklady s neuspokojivými bezpečnostnými prvkami, ktoré sú vydávané nelegálnym migrantom, komplikujú ich plynulý návrat do ich domovskej krajiny. Tretie krajiny tieto doklady neakceptujú.
                  

                     Preto podporujem zavedenie špeciálneho európskeho cestovného dokladu pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín, s jednotným formátom a zdokonalenými technickými a bezpečnostnými prvkami. Zjednodušíme tak administratívu a uľahčíme návratovú politiku nelegálnych migrantov do krajín, ktoré sú na základe medzinárodných zmlúv a dohôd povinné ich prijať.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης για την πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου σχετικά με ένα ευρωπαϊκό ταξιδιωτικό έγγραφο για την επιστροφή των παρανόμως διαμενόντων υπηκόων τρίτων χωρών, διότι η εν λόγω έκθεση είναι επαρκώς τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte. Il s'agit ici de la création d'un document de l'Union en vue de faciliter le retour des ‘migrants en situation irrégulière’. Celui-ci s'inscrit donc dans une logique européiste, faisant fi des prérogatives des États membres. Rappelons que la compétence politique en matière d'asile et d'immigration doit revenir aux États membres, en toute logique. Nous nous opposons ainsi à ce diktat de l'Union. La France doit pouvoir être capable de déterminer le format du document nécessaire pour le retour des migrants illégaux.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
in writing. — The European Union gladly welcomes third-country nationals as long as they have passports from visa- exempt countries or visas from those which do not qualify for a waiver. I have a concern about foreigners illegally staying in any of the Member States and not under refugee status, for the EU might not be able to guarantee the well-being of those who decide to overstay. Therefore, I voted in favour of the report to express my wish to take action on the matter.

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Es necesaria una solución a largo plazo para estabilizar la actual crisis migratoria, aliviar la presión a la que están sometidos los Estados miembros y las agencias de la Unión y aumentar la capacidad y los recursos de que disponemos en esta materia.
                  

                     Por esa razón, apoyo la propuesta sobre el Reglamento que regulará el documento de viaje europeo para el retorno de los nacionales de terceros países en situación irregular.
                  

                     Proponemos que este documento constituya un requisito de todo acuerdo futuro celebrado por la Unión en materia de cooperación y de readmisión y que se establezcan las medidas necesarias para garantizar el funcionamiento del sistema, a la vez que se protegen los derechos humanos estas personas.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht behandelt die Vereinfachung des Rückführungsprozesses Drittstaatsangehöriger, sofern mit den Herkunftsländern Rückübernahmeabkommen geschlossen wurden. Dabei wird jedoch die gegenwärtige Situation relativiert. Somit enthalte ich mich meiner Stimme.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Asmenų, negalinčių pretenduoti į tarptautinę apsaugą ES, grąžinimas turi būti Europos Sąjungos prioritetas. Didinti grąžinamų neteisėtų migrantų skaičių gyvybiškai svarbu norint užtikrinti ES prieglobsčio sistemos vientisumą ir ES valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą bei išsaugoti ES piliečių pasitikėjimą. Norint stabilizuoti dabartinę migrantų krizę, sumažinti valstybių narių ir ES agentūrų patiriamą spaudimą, taip pat padidinti pajėgumus ir išteklius ES viduje, būtina rasti ilgalaikį sprendimą.
                  

                     ES negali toliau taikstytis su esamu į prieglobstį pretenduoti negalinčių asmenų sugrąžinimo mastu. Dabartinio standarto ES kelionės dokumentas turi būti iš esmės persvarstytas tiek jo formato, tiek įgyvendinimo požiūriu, kad jį labiau pripažintų trečiosios šalys ir kad jis būtų veiksmingas. Suderindamos kelionės dokumento formatą, valstybės narės sumažins biurokratinę naštą, nesuderinamumą, išlaidas ir laukimo laikotarpius bei, kaip tikimasi, paskatins trečiąsias šalis labiau jį pripažinti.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Le projet d'‘Europe forteresse’, c'est un tonneau des Danaïdes dans lequel l'Union sombre, et elle doit sans cesse renouveler sa créativité pour tenter de contrer les migrations qu'elle a elle-même provoquées. Il s'agit ici d'uniformiser les documents de voyage qui servent aux opérations de retour et de réadmission des migrants déboutés dans leur demande d'asile ou en situation irrégulière. Et de numériser le tout dans les différents systèmes de fichage européen échafaudés ces dernières années (Eurodac, VIS II). Y compris les ‘signes distinctifs’ du migrant… La Commission réalisera régulièrement une ‘évaluation du taux de reconnaissance du document de voyage par chaque pays tiers’, pour savoir quel pays étranger est le plus mauvais élève et doit être pénalisé dans ses accords commerciaux, d'élargissement ou autre. On voit bien là que Bruxelles veut toujours plus de moyens pour éteindre les symptômes de la crise migratoire au détriment des droits des migrants, sans jamais chercher à en éteindre les causes. Je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Il s'agit ici de la création d'un document de l'Union en vue de faciliter le retour des ‘migrants en situation irrégulière’. Celui-ci s'inscrit donc dans une logique européiste, faisant fi des prérogatives des États membres. Rappelons que la compétence politique en matière d'asile et d'immigration doit revenir aux États membres, en toute logique.
                  

                     En conséquence, j'ai voté contre la proposition de la Commission et la résolution.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – O objetivo da presente proposta é estabelecer um documento de viagem europeu específico para o regresso dos nacionais de países terceiros objeto de uma decisão de regresso, prevendo um modelo-tipo e características técnicas e de segurança reforçadas que assegurem uma aceitação mais ampla por parte dos países terceiros e um recurso crescente a este documento para efeitos de readmissão. A sua utilização deve ser promovida nos acordos de readmissão bilaterais e da UE ou noutros acordos. A presente proposta surge na sequência do anúncio do Plano de Ação da UE sobre o Regresso no sentido de explorar formas de melhorar o reconhecimento dos livres-trânsitos da UE por parte dos países terceiros. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I chose to support this report as it is imperative that the Union has an asylum system able to return effectively those applicants who do not qualify for protection. This must be done in a way that respects their rights, while ensuring that the appropriate resources are directed towards those who do qualify for asylum.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — Je salue l'adoption de cette législation relative à la création d'un document de voyage européen destiné au retour de ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier et pour laquelle j'ai représenté les Libéraux au sein du Parlement européen. Ce document européen aux paramètres de sécurité renforcés devrait être davantage susceptible d'être reconnu par les pays tiers dont l'on attend qu'ils réadmettent les personnes en situation irrégulière. Alors que l'Union est confrontée à la crise des réfugiés et se doit d'honorer ses obligations morales et juridiques en matière de protection internationale, il est impératif de renforcer l'efficacité et la cohérence de notre politique d'asile. Accroître la mise en œuvre des décisions de retour de personnes faisant l'objet d'une décision de retour est un outil essentiel à la réalisation de cet objectif. Moins de 40 % des décisions de retour sont appliquées à travers l'Union. Il est temps de remédier à ces lacunes qui minent la crédibilité de la politique européenne en matière d'asile. La reconnaissance de ce nouveau document de retour par les pays tiers devrait donc être systématiquement encouragée lors de la conclusion d'accords de réadmission. L'examen par la Commission de l'efficacité de ce nouveau document sur la politique de retour fera l'objet de toutes les attentions.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Návrat osôb, ktoré nespĺňajú podmienky pre medzinárodnú ochranu v rámci EÚ, musí byť prioritou Únie pre posilnenie integrity azylových systémov EÚ, ako aj pre spoluprácu medzi členskými štátmi EÚ tretími krajinami a na zachovanie dôvery občanov. Návrh poukazuje na potrebu prepracovania existujúceho cestovného dokladu EÚ, aby sa zlepšilo jeho uznávanie tretími štátmi a jeho účinnosť. Mnohé tretie krajiny nie sú doteraz ochotné akceptovať doklady pre návrat vydané členskými štátmi EÚ pre ich nedostatočnú kvalitu. Okrem harmonizácie formátu cestovného dokumentu, ktorá by zvýšila mieru uznania dokladu tretími krajinami, ako aj znížila byrokraciu, náklady a čakacie lehoty, návrh poukazuje aj na potrebu pravidelných analýz fungovania dokladu, zabezpečenie výmeny informácií medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vydávanie cestovných dokladov a o osoby uvedené ako neoprávnene sa zdržiavajúci štátni príslušníci tretích krajín. Návrh svojim hlasom podporujem.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which aims to establish a dedicated European travel document for the return of third-country nationals subject to a return decision. This regulation aims to provide for a uniform format and enhanced technical and security features to ensure a wider acceptance by third countries and the increase use of such document for readmissions. The returns should be carried out in a humane manner, ensuring the safe return and the safety of the returnees, and such returns must be carried out with full respect for fundamental rights.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Sok harmadik ország nem hajlandó elfogadni az elutasított menedékkérők számára az uniós tagállamok által kiadott visszatérési célú okmányokat, mert azok rossz minőségű dokumentumok. A Bizottság ezért az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatéréséhez biztosított európai úti okmányról szóló rendelet elfogadására tett javaslatot a Parlamentnek és a Tanácsnak. Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésében azt ajánlotta a Parlamentnek, hogy a Bizottság javaslatát első olvasatban 32 módosító indítvánnyal fogadja el. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Ce texte propose l'introduction d'un document européen de voyage standard pour simplifier le retour des ressortissants non européens en situation irrégulière dans les États membres de l'Union et qui ne peuvent présenter de carte d'identité ou de passeport.
                  

                     Cette nouvelle norme permettait de définir un format commun de document européen de voyage, qui contiendrait des informations personnelles ainsi qu'une photographie officielle, afin de limiter les contrefaçons et les falsifications.
                  

                     Nous refusons cette proposition, qui constitue un nouveau pas vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration. La politique d'immigration relève de la responsabilité des États membres, et c'est donc à eux d'en déterminer les principes et les modalités.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – O regresso dos migrantes que não são elegíveis para proteção internacional na UE é um dos grandes desafios da UE. Aumentar a taxa de regresso dos migrantes em situação irregular é fundamental para assegurar a integridade do sistema de asilo da UE, para a cooperação entre os Estados-Membros da UE e os países terceiros e para a manutenção da confiança dos cidadãos da UE.
                  

                     Subscrevo a posição do relator quanto à necessidade de reformular o formato e a aplicação do documento de viagem normalizado existente na UE, a fim de aumentar o seu reconhecimento por países terceiros e conseguir que o mesmo seja eficaz.
                  

                     Subscrevo também que deve ser garantida a troca de informação entre os Estados-Membros relativamente à emissão dos documentos de viagem e aos indivíduos incluídos na lista de nacionais de países terceiros em situação de permanência ilegal que não possuem documentos de viagem válidos para aumentar o reconhecimento mútuo das decisões de asilo na UE e evitar a movimentação secundária daqueles requerentes a quem foi recusado o direito de asilo.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Cette mesure constitue un nouveau pas vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration, ce que je refuse pour des raisons évidentes de souveraineté. C'est aux États membres, et à eux seuls, de déterminer les lignes directrices et les modalités de leur politique d'immigration. Un pays comme la France devrait être parfaitement capable de déterminer le format du document nécessaire pour le retour des migrants illégaux. Je vote donc contre.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report. EU countries currently face serious difficulties when repatriating migrants back to their home countries due to the fact that the documents used to facilitate the journey are not recognised by the countries of return. Having a single, unified EU document can be viewed as a diplomatic tool which will assist Member States in carrying out safer returns. The UK has opted out of the proposal and will not be affected by this legislation.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport relatif à la création du document européen de voyage destiné au retour des ressortissants de pays tiers en situation irrégulière. Alors que le taux effectif d'exécution des décisions de retour en 2014 était de moins de 40 %, l'Union européenne doit améliorer et accélérer le retour des migrants qui n'ont pas vocation à rester sur son territoire. Je me réjouis de voir enfin un texte relatif à la politique migratoire de l'Union européenne qui ne constitue pas un appel d'air pour l'immigration illégale.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur le document de voyage destiné au retour des ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier. Le rapport se concentre sur trois objectifs: harmoniser le format et les spécifications techniques de ce document pour les ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier, faciliter la reconnaissance d'un tel document par les pays tiers et contribuer à réduire le laps de temps pendant lequel ces personnes sont maintenues en détention administrative.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Returning persons who do not qualify for international protection within the EU is one of the priorities of the European Union. I voted for this report, which should improve the rates of return of irregular migrants, in order to maintain the integrity of the EU asylum system.

Norica Nicolai (ALDE),
in writing. – In the context of increasing migration to the EU by third-country nationals, this proposal for a regulation could not be more timely.
I voted in favour of it, as harmonising the European travel document for the return of illegally staying third-country nationals should be a way of gaining control of the current migration crisis, fostering higher return rates while reducing the strain on the EU asylum system. Strengthening the technical and security standards of the travel document would lower the administrative burden of the readmission processes both in the EU and in third countries, and would reduce instances of third countries not accepting the return papers of illegally staying third-country nationals.

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Návrh Komise na harmonizaci prvků cestovního dokladu pro návrat neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí EU vítám jako konkrétní příspěvek k řešení migrační krize. Návratová politika EU je jedním z míst migrační politiky, kde EU nejvíc tlačí pata, když se daří vracet pouze asi každou druhou osobu, která má podle rozhodnutí příslušného orgánu opustit území EU. Nová úprava cestovního dokladu EU by měla vést ke zlepšení jeho uznávání ze strany třetích zemí a omezit byrokracii a čekací lhůty v členských státech při jejich vydávání. Pro zajištění plné účinnosti schválených změn je třeba, aby se uznávání cestovního dokladu EU stalo podmínkou pro uzavírání dohod EU o zpětném přebírání a spolupráci.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted against this report. This proposed regulation is essentially a deportation charter. The focus of the proposal is to create a common EU travel document, with the sole purpose of deportation, to be issued only to third-country nationals in the EU ‘illegally’.
This EU deportation passport would be uniform and mandatory for Member States to use. It would be printed only in an EU or one third-country language, so most people affected by it would not be able to read it. The document is to specify ‘distinguishing features’; would contain personal data; and would be managed by EURODAC and the Schengen Information Service. Recognition of this deportation document would also be a prerequisite for any third-country migration/asylum cooperation with the EU.
For the above reasons, I voted against the proposal.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Bezüglich der Vereinfachung des Rückführungsprozesses von Drittstaatsangehörigen habe ich mich meiner Stimme enthalten, da, sofern mit den Herkunftsländern Rückübernahmeabkommen geschlossen wurden, die gegenwärtige Situation relativiert wird.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Olukorras, kus EL on suure sisserändajate laine all, ei saa EL endale lubada seda, et ELis väljastatav reisidokument oleks ajale jalgu jäänud, teiste riikide poolt mittetunnustatav selle viletsa kvaliteedi tõttu või mõnel muul põhjusel. Ühtsed tagasisaatmisdokumentide standardid ELi liikmesriikides on elementaarsed ning tuleb viivitamatult ellu viia. Samamoodi on ka viimane aeg hakata ELi liikmesriikidel omavahel teavet vahetama väljastatud reisidokumentide ning reisidokumenti mitte omavate kolmandate riikide kodanike kohta.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs voted to abstain on this legislative report. Whilst UKIP supports the accelerated return of migrants who are illegally staying in Europe, we do not support the creation of an EU harmonised travel document that progresses EU integration.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Accogliendo sempre più i timori e la necessità di sicurezza dei cittadini, esprimerei il mio parere positivo al testo proposto.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Migrantska kriza kojom je Europa pogođena stvara probleme u socijalnom, regulatornom i ekonomskom aspektu. Sa socijalnog aspekta teška je prilagodba migranata na području EU-a. Građani brinu za svoju sigurnost i osjećaju strah pogotovo od migranata koji su nezakonito na području EU-a.
                  

                     Regulatorni aspekt se odnosi na problem prihvaćanja trenutnih putnih isprava za vraćanje u treće zemlje onih koji nezakonito borave u EU-u te je potrebno poboljšati sustav isprava za vraćanje migranata i sustav identificiranja takvih, što opet iziskuje određena novčana sredstva koja stvaraju problem u ekonomskom smislu. Za cijelu Europu i građane EU-a bitno je riješiti problem migranata i postaviti ovaj problem kao prioritet, jer utječe na cijeli europski sustav.
                  

                     Moramo građanima Europe dokazati da se borimo za njihovu sigurnost te osigurati više tehničke i sigurnosne standarde. Ne smije se dopustiti da instrumenti provedbe zakažu i donesu još više problema nego ih sada Europa ima.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – La proposition vise à introduire un document européen de voyage standard afin d'accélérer le retour des ressortissants non européens en situation irrégulière au sein des États membres de l'Union et ne possédant ni passeport, ni carte d'identité.
                  

                     Cette mesure constitue un nouveau pas vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration, ce que je refuse pour des raisons évidentes de souveraineté. C'est aux États membres, et à eux seuls, de déterminer les lignes directrices et les modalités de leur politique d'immigration. Un pays comme la France devrait être parfaitement capable de déterminer le format du document nécessaire pour le retour des migrants illégaux.
                  

                     Je vote donc contre ce rapport.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Gli attuali tassi di rimpatri sono assolutamente insufficienti. Senza rimpatri celeri e certi, né l'area Schengen né il sistema comune europeo di asilo potranno mai reggere al peso dei flussi migratori. È necessario procedere a una revisione sostanziale del documento di viaggio standard dell'UE al fine di incrementarne il riconoscimento da parte dei paesi terzi. Armonizzando il formato del documento di viaggio, gli Stati membri ridurranno la burocrazia, le divergenze, i costi e i tempi di attesa.
                  

                     È cruciale, inoltre, garantire lo scambio di informazioni tra gli Stati membri per quanto concerne l'emissione di documenti di viaggio e i soggetti che risultano cittadini di paesi terzi in soggiorno irregolare e che non possiedono alcun documento di viaggio valido, al fine di incrementare il riconoscimento reciproco delle decisioni in materia di asilo in tutta l'UE ed evitare movimenti secondari da parte dei richiedenti asilo respinti.
                  

                     Sono convinto che la gestione dei flussi migratori irregolari, in particolare l'attuazione degli ordini di rimpatrio, sia un tema sul quale l'UE si gioca la sua credibilità sia sulla scena internazionale che agli occhi dei propri cittadini. Per questo motivo ho votato a favore dell'approvazione di questo regolamento.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Niniejsze sprawozdanie aktualizuje standardowy europejski dokument podróży stworzony w 1994 r. w celu przyspieszenia procesu powrotu obywateli państw trzecich nielegalnie przebywających w krajach UE bez ważnych paszportów lub dokumentów tożsamości.
                  

                     Wiele krajów UE stoi obecnie w obliczu poważnych trudności związanych z organizacją bezpiecznego i zgodnego z prawem powrotu tych osób do swoich krajów. Stopień akceptacji przez kraje docelowe dokumentów zastępczych stosowanych przez państwa członkowskie jest obecnie niski ze względu na niedostateczne szczegóły związane z bezpieczeństwem oraz różne formaty. Brak ważnych dokumentów podróży wydawanych przez niektóre kraje trzecie jest także główną przeszkodą na drodze do powodzenia procesu powrotu.
                  

                     Przegląd tego dokumentu tworzy wspólny format europejskiego dokumentu podróży. Zawarte w nim nowe dane techniczne miałyby także obejmować dane osobowe. Zastosowanie tych samych cech bezpieczeństwa określonych w 2002 r. dla wiz wydawanych przez państwa UE mieszkańcom bez ważnych dokumentów podróży powinno skutkować większym uznawaniem dokumentów i zmniejszeniem obciążenia administracyjnego zarówno w UE, jak i dla władz krajów przeznaczenia. Niniejszym poparłem sprawozdanie.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu la création d'un document européen destiné au retour des ressortissants de pays tiers en situation irrégulière. D'après les études d'Eurostat, en 2014, seulement 40 % des décisions de retour étaient effectivement exécutées. Ce taux, réellement faible, peut être en partie lié au faible taux de reconnaissance des documents de voyage par les pays tiers, en raison notamment de la diversité des documents présentés par les États membres. L'objectif ici est donc d'instaurer un document de voyage uniformisé, tel que proposé par la Commission européenne, qui compléterait ainsi les différents instruments de lutte contre l'immigration irrégulière au sein de l'Union européenne.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – Sendo um dos agentes centrais na atual crise migratória, a União Europeia não se pode dar por satisfeita com a atual taxa de regresso dos nacionais de países terceiros em situação irregular aos respetivos Estados, nos casos de requerimentos de asilo não aprovados.
                  

                     De forma a assegurar a integridade do novo sistema de asilo da União, assim como a cooperação entre os Estados-Membros, é fundamental, desde logo, resolver as dificuldades que atravessam os migrantes em situação irregular. Uma dessas dificuldades prende-se com o facto de alguns países terceiros não aceitarem os documentos de regresso emitidos pelos Estados-Membros. O presente relatório propõe a harmonização do formato e das especificidades técnicas desse documento – vale dizer, propõe um documento europeu tout court – sempre no pressuposto da garantia das normas de segurança mais elevadas, bem como da salvaguarda do risco de contrafação e de falsificação.
                  

                     Votei favoravelmente o presente relatório, porque considero que, com a harmonização do formato do documento de viagem, os Estados-Membros conseguirão reduzir a burocracia, a variação, os custos e os períodos de espera associados ao retorno dos migrantes em situação irregular aos respetivos Estados, assim como o reconhecimento deste documento de viagem por parte de países terceiros.
                  

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente, pois considero que esta proposta é fundamental para manter vivo o sentido de solidariedade entre os povos e respeitar os direitos da pessoa humana. É fundamental sermos solidários para quem se encontra numa situação irregular e deve ser encontrada uma solução de longo prazo para a atual crise dos migrantes, num espírito de cooperação entre os Estados-Membros e as agências da UE, não limitada, mas também sobre a emissão de documentos de viagem e aos indivíduos incluídos na lista de nacionais de países terceiros em situação de permanência ilegal que não possuem documentos de viagem válidos para aumentar o reconhecimento mútuo das decisões de asilo na UE e evitar a movimentação secundária daqueles requerentes a quem foi recusado o direito de asilo.
                  

                     Devido aos elevados números de pedidos de asilo que não são aprovados, é necessário um documento que harmonize o processo da viagem, reduza a burocracia, os custos, o período de espera e que aumente o seu reconhecimento por parte de países terceiros.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Apesar de esta regulação estabelecer um formato comum e as especificações técnicas e de segurança do documento de viagem europeu para o regresso dos nacionais de países terceiros em situação irregular, é preciso compreender que o processo de retorno é apenas uma parte de uma Agenda Europeia da Migração, e que esta deve vir acompanhada da garantia de que esse processo é conduzido no estrito respeito dos direitos humanos.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Actualmente el procedimiento europeo previsto para devolver a los migrantes en situación irregular y sobre los que pesa una orden de retorno, no es eficaz. En 2014, menos del 40% del número total de las decisiones de retorno emitidas por los Estados miembros se llevaron a la práctica. Sin embargo, alrededor del 60% de las veces, la facilitación de este retorno, incluso cuando se trata de un retorno voluntario y deseado, no puede llevarse a efecto porque el país de origen se niega a aceptar esa persona de nuevo en su territorio debido, entre otras cosas, a la falta de documentos o, el reconocimiento de estos documentos.
                  

                     Este Reglamento, que he apoyado con mi voto, establece un documento de viaje europeo uniforme que facilita el retorno de los nacionales de terceros países sujetos a una decisión de retorno. El documento deberá contener una fotografía de pasaporte y ser expedido en una lengua oficial de la UE, con traducción al inglés y al francés y, cuando sea posible, a la lengua del país de retorno. A propuesta socialista, el informe recuerda que la devolución, expulsión y extradición deben ser un elemento de última instancia sujeto a un recurso efectivo.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la proposition de règlement relatif à un document de voyage européen destiné au retour des ressortissants de pays tiers en séjour irrégulier.
                  

                     Ce règlement crée un meilleur document de voyage pour l'avenir qui sera plus largement utilisé par les États membres et reconnu par les États tiers. Ceci permettra de faciliter les retours.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Na sequência da desmedida vaga migratória que tem assolado a UE nos últimos anos e que constitui, atualmente, umas das principais prioridades da agenda europeia, muitos são os migrantes que não estão abrangidos pelo regime de proteção internacional na UE, tendo necessidade de sair do espaço europeu.
                  

                     Ora, este relatório versa sobre a proposta de regulamento do Parlamento e do Conselho relativo a um documento de viagem europeu para o regresso dos nacionais de países terceiros em situação irregular na UE. O objetivo é não só tentar estabilizar a atual crise migratória, como também aliviar a pressão nos Estados-Membros e nas agências europeias, cuja capacidade e recursos são, como bem sabemos, limitados.
                  

                     Não se trata de tentar dar resposta a uma situação meramente conjuntural, pois este é um drama que afeta a própria estrutura da política migratória europeia; pretende-se antes promover uma harmonização e reformulação substantiva do formato e da aplicação deste documento de viagem europeu, reforçando o seu reconhecimento por parte de países terceiros.
                  

                     Através deste Regulamento será possível à UE garantir um maior grau de segurança e fiabilidade das normas técnicas, designadamente, em matéria de contrafação e falsificação destes documentos.
                  

                     Estou globalmente de acordo com as sugestões apresentadas pelo relator e, nessa medida, votei favoravelmente este relatório.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui fixe les conditions que doivent remplir les documents de voyage européens nécessaires au retour des ressortissants des pays tiers déboutés de leurs demandes d'asile. Ce rapport demande l'établissement d'un modèle commun et des spécifications techniques et de sécurité du document de voyage européen harmonisé.
                  

                     Si l'Union veut garantir une protection internationale rapide à ceux qui en ont réellement besoin, il est nécessaire qu'elle se donne les moyens de faire respecter les accords de réadmission contractés avec des pays tiers.
                  

                     Dans cette perspective, j'ai soutenu ce rapport qui instaure un document harmonisé, instrument utile à la politique de retour.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos en contra de este informe al tratarse de un texto legitimador del mecanismo de expulsión regulada de personas migrantes que forma parte de la lógica represora y securitaria con el que la UE ha decidido enfrentar la crisis humanitaria provocada en parte por su irresponsable política exterior. Ninguna de las enmiendas de nuestro grupo, centradas en el necesario respeto a los derechos de las personas migrantes y a la protección de datos fue incluida en el texto final.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Vorschlag eines europäischen Reisedokuments für die Rückführung irregulärer Drittstaaten-Migranten gestimmt, da ein abgestimmtes, harmonisiertes Dokument den Prozess der geordneten Rückführung und der Wiederaufnahme in den Drittländern beschleunigt und somit für Entlastung der zuständigen europäischen Behörden sorgt.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – La expulsión de personas que han huido de las guerras, la miseria y la explotación generadas por Occidente es uno de los elementos clave de la Europa Fortaleza que rechazamos. Entendemos que esta es una medida contraria a los derechos de las personas migrantes, a las que se expulsa con violencia y contra su voluntad y cabe recordar que el desplazamiento forzoso está recogido en el derecho internacional como delito de lesa humanidad. Por esto, hemos votado en contra de esta propuesta cuyo único objetivo es acelerar estas deportaciones y reducir las escasas garantías y derechos que pudieran tener las personas migrantes.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report. EU countries currently face serious difficulties when repatriating migrants back to their home countries due to the fact that the documents used to facilitate the journey are not recognised by the countries of return. Having a single, unified EU document can be viewed as a diplomatic tool which will assist Member States in carrying out safer returns. The UK has opted out of the proposal and will not be affected by this legislation.

Monika Smolková (S&D),
písomne – Podporila som návrh legislatívneho uznesenia, pretože návrat štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nespĺňajú alebo prestali spĺňať podmienky na vstup alebo pobyt na územie Únie, považujem za mimoriadne dôležitú súčasť komplexného úsilia zaistiť dôveryhodnosť a riadne a účinné fungovanie migračnej politiky Únie. Mrzí ma, že aj napriek tomu, že v odporúčaní Rady z 30. novembra 1994 sa stanovil štandardný cestovný doklad pre návrat v celej Únii, je mnoho štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území Únie a nemajú takýto platný cestovný doklad. To pochopiteľne spôsobuje členským štátom vážne problémy pri ich zákonnom a bezpečnom navracaní do ich krajiny návratu. Verím preto, že v záujme stabilizácie súčasnej migračnej krízy dôjde na základe prijatých opatrení k zmierneniu tlaku na členské štáty a agentúry EÚ a posilneniu kapacít a zdrojov v rámci EÚ, ktoré v tejto oblasti poskytnú nielen krátkodobé, ale aj dlhodobé riešenia. Keďže doteraz mnohé tretie krajiny nie sú ochotné akceptovať doklady pre návrat vydané členskými štátmi EÚ pre ich nedostatočnú kvalitu, súhlasím s tým, aby sa štandardný cestovný doklad EÚ nielen prepracoval, ale jeho uznanie by sa malo stať stálou požiadavkou v rámci každej budúcej dohody EÚ o readmisii a spolupráci.
                  

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Zprávu o návrhu nařízení o evropském cestovním dokladu pro navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků z Unie do třetích zemí jsem se rozhodla podpořit.
                  

                     Z dostupných dat lze dovodit, že míra navracení nelegálních migrantů do třetích zemí je stále velmi nízká a třetí státy současně odmítají přijímat nepříliš kvalitní doklady pro navracení vydávané jednotlivými členskými státy. Za účelem zlepšení této nepříznivé situace a omezení nelegální migrace je proto nutné vytvořit jednotný unijní doklad s kvalitními technickými a bezpečnostními prvky, který mohou úřady třetích zemí lépe akceptovat.
                  

                     Díky vyšší akceptaci úřady třetích zemí se takový doklad nejen může stát dalším účinným nástrojem pro boj s nelegální migrací, ale zajistí místo v Evropě pro ty, kteří azyl skutečně potřebují.
                  

                     Drobné výhrady mám pouze ke dvěma pozměňovacím návrhům. Domnívám se, že by členské státy neměly usilovat o ‘získání záruky’ uznání dokladu, ale přímo o jeho uznání. Rovněž, navracení nelegálních migrantů by se mělo týkat nejen těch, kteří nesplňují podmínky pro vstup a přítomnost v Unii, ale i těch, kteří nesplňují podmínky pro ‘pobyt’.
                  

Joachim Starbatty (ECR),
schriftlich. – Die vergangenen Jahre haben leider deutlich aufgezeigt, dass die EU und deren Mitgliedstaaten bei der Bewältigung der Asyl- und Flüchtlingskrise völlig überfordert sind. Dies liegt vor allem daran, dass bestehendes Recht und internationale Verträge wie die Dublin-Verordnung oder der Schengen-Besitzstand nicht umgesetzt werden. Ein wichtiger Baustein, um wieder Kontrolle über diese Krise zu gewinnen, ist die Vereinfachung der Rückführungen von abgewiesenen Asylbewerbern bzw. von sich illegal in der EU aufhaltenden Drittstaatsangehörigen. Zu diesem Zweck soll ein einheitliches europäisches Reisedokument geschaffen werden, welches entsprechende Rückführungen erleichtert. Damit wird ein Schritt zur Wiederherstellung rechtsstaatlicher Grundsätze im Asylbereich unternommen und das erschütterte Vertrauen der Bürger in die Politik ein Stück weit zurückgewonnen. Denn nur wenn illegal in die EU gelangte Wirtschaftsmigranten konsequent abgeschoben werden, kann die Bereitschaft der Bürger zur Hilfe für wirklich Verfolgte und an Leib und Leben Bedrohte erhalten bleiben. Aus diesem Grund habe ich dem Bericht zugestimmt.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Zavedenie náhradného cestovného dokladu slúžiaceho pre rýchlu a bezpečnú readmisiu osôb do ich domovských krajín je veľkým krokom vpred v rámci systémového riešenia migračnej krízy. Aby tento doklad spĺňal svoj účel, však bude potrebné zabezpečiť, aby ho uznávalo čo najviac štátov sveta.
                  

Jaromír Štětina (PPE),
písemně. – Velmi rád jsem na plénu EP podpořil vznik nového jednotného evropského cestovního dokladu pro navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí v EU. Stávající míra navracení neúspěšných kategorií žadatelů o azyl je napříč EU velmi nízká. Za rok 2015 se podařilo provést 43 % rozhodnutí o navracení. I když hlavním kamenem úrazu je problematická spolupráce se třetími zeměmi při zpětném přebírání svých občanů v širším okruhu otázek, evropský cestovní doklad pro navracení je dobrým a přínosným nástrojem. Nařízení EP a Rady stanoví jednotnou formu tohoto dokladu, zvyšuje jeho kvalitu zaváděním bezpečnostních prvků, a tím odstraňuje jednu z příčin odmítání dokladů vydaných členskými státy třetími zeměmi. Tento krok by tak měl napomoci zvýšit míru úspěšného provádění readmisních dohod členských států a EU se zeměmi tranzitu či původu osob vyhoštěných z území členských států, včetně neúspěšných žadatelů o azyl.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Podržavam ovo izvješće budući da je za neke državljane trećih zemalja, koji nepropisno borave na području Unije te ne posjeduju valjane putne isprave, potrebno pronaći zakonit, siguran i dostojanstven način vraćanja tih osoba u zemlje iz kojih potječu te osigurati ponovni prihvat.
                  

                     Poglavito, što je to i obveza propisana međunarodnim običajnim pravom koju sve države moraju poštivati. S obzirom da mnoge treće zemlje ne žele priznati isprave za vraćanje izdane u državama članicama zbog loše kvalitete istih, nužno je da EU uspostavi sigurniju i usklađeniju europsku putnu ispravu te uspostavi više tehničke standarde radi zaštite od falsificiranja i krivotvorenja, čime bi se i smanjilo administrativno i birokratsko opterećenje administracija država članica i trećih zemalja.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Ich kann keinen Mehrwert erkennen, illegal aufhältigen Drittstaatsangehörigen (‘illegalen Einwanderern’) ein besonderes Reisedokument zu überreichen. Illegale Flüchtlinge haben ihren richtigen Pass in der Regel ja verloren (nicht jedoch ihr iPhone), oder sie verfügen über einen gefälschten Pass. Wozu jetzt noch mehr Bürokratie? Ich habe mich bei dieser Entschließung enthalten.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Prioritet Europske unije mora biti vraćanje osoba koje ne ispunjavaju uvjete za dobivanje međunarodne zaštite u EU-u s obzirom da je trenutačna stopa vraćanja tražitelja azila koji ne zadovoljavaju uvjete nedovoljna kako bi se očuvao integritet sustava azila EU-a, suradnja država članica EU-a s trećim zemljama i zadržavanje povjerenja građana Europske unije.
                  

                     Radi toga je potrebno postojeću standardnu putnu ispravu Europske unije znatno izmijeniti u smislu formata i provedbe kako bi se unaprijedilo njezino priznavanje u trećim zemljama te kako bi bila djelotvornija. Između ostalog, važno je uskladiti formu putne isprave država članica, zaštititi je od krivotvorenja te osigurati razmjenu informacija među državama članicama u vezi s izdavanjem putnih isprava.
                  

                     Podržavam Izvješće o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj putnoj ispravi za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski potni listini za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav.
                  

                     Migrantska oziroma begunska kriza, ki smo ji priča v zadnjem času, ter različne varnostne grožnje terjajo od nas ukrepanje. Vrnitev tistih, ki niso upravičeni do mednarodne zaščite v Evropski uniji, ter izboljšanje vrnitve migrantov brez urejenega statusa je bistveno za celovitost azilnega sistema EU.
                  

                     Podpiram, da je potrebno temeljito spremeniti oblike in izvajanje obstoječe standardne potne listine EU, da bi povečali njeno priznavanje v tretjih državah in njeno učinkovitost. S tem bodo države članice zmanjšale birokracijo, število različic, stroške in čakalno dobo.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Είναι αδύνατο να παραβλέψουμε ότι στο έδαφος της Ένωσης υπάρχουν εκατομμύρια παράνομα διαμένοντες μετανάστες και άτομα των οποίων η αίτηση για χορήγηση ασύλου έχει απορριφθεί.
                  

                     Όλοι αυτοί διαμένουν ή κυκλοφορούν παράνομα εντός της ΕΕ και είναι ανόητο να πιστεύουμε ότι το μεγάλο πρόβλημα για την επαναπροώθησή τους είναι η χορήγηση σωστών ταξιδιωτικών εγγράφων.
                  

                     Στην περίπτωση της Τουρκίας και των υπολοίπων τρίτων χωρών που, ενώ έχουν υπογράψει συμφωνίες επανεισδοχής δεν τις τηρούν και μάλιστα απαιτούν περισσότερα ανταλλάγματα, οφείλουμε να απαντήσουμε δυναμικά και αποφασιστικά.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Támogattam az előterjesztést, annak tudatában, hogy a jogellenesen az EU területén tartózkodó, vagy oda belépett harmadik országbeli személyek hazatérését – adott esetben kitoloncolását – lehetővé tevő uniós dokumentumok formai és tartalmi harmonizálása a hatékonyabb és egyben humánusabb közös menekültpolitika sürgető előfeltétele. A migránsok és menekültek befogadását politikai okból, idegenellenességből elutasító tagállamok, vagy befogadásra kötelezett célállamok eddig túl könnyen, túl gyakran hivatkozhattak az ilyen úti okmányok hiányosságaira.
                  

                     Ezt az adminisztratív-politikai taktikázást persze a jövőben sem tudjuk teljesen megszüntetni, de az új, egységesített és korszerű okmányok révén a nem együttműködő kormányok – EU-n belül és kívül – egy ürüggyel kevesebbel rendelkeznek majd az elutasításra, egyben a migránsokkal való embertelen bánásmódra. Abban bízom, hogy e határozat nyomán, a korszerűbb okmányok bevezetésével együtt az EU fokozza majd erőfeszítéseit újabb befogadási és toloncegyezmények kötésére az eddig ettől elzárkózó országokkal.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – W 2014 roku państwa członkowskie UE wydały prawie pół miliona decyzji nakazujących powrót migrantów, którzy nie posiadają prawa do wjazdu lub przebywania na terytorium UE. Jednak zaledwie 40 % spośród nich faktycznie powróciło do państwa niebędącego członkiem UE. Jedną z głównych przeszkód uniemożliwiających powrót jest brak ważnych dokumentów podróży osób powracających.
                  

                     Skuteczny powrót obywateli państwa trzeciego, którzy nie spełniają warunków wjazdu, pobytu lub zamieszkania na terytorium UE lub przestali je spełniać, jest niezbędny w celu zapewnienia wiarygodności i prawidłowego funkcjonowania polityki migracyjnej UE oraz ograniczania nielegalnej migracji i zniechęcania do niej.
                  

                     W sprawozdaniu słusznie podkreślono potrzebę zapewnienia przez państwa członkowskie UE skutecznego stosowania europejskiego powrotowego dokumentu podróży, który będzie zawierać informacje na temat wyjazdu i przyjazdu obywatela państwa trzeciego. Konieczne jest również zacieśnienie współpracy z przedstawicielstwami dyplomatycznymi w tej kwestii, przy poszanowaniu obowiązującego prawa międzynarodowego i prawa Unii Europejskiej.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
in writing. – The proposed regulation aims to establish a dedicated European travel document for the return of third-country nationals subject to a return decision. This regulation provides for a uniform format and enhanced technical and security features, with the aim of ensuring wider acceptance of the document by third countries and increasing its use for readmissions. Some 60% of returns cannot be facilitated because the country of origin refuses to accept the person in question back into their country because of a lack of documents or the non-recognition of documents.
There should be a guarantee that returns are carried out in a humane manner, ensuring the safe return and the safety of the returnees, and that fundamental rights are fully respected. I therefore support this regulation, which ensures all of the above.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je me suis prononcé en faveur du texte. Le retour des personnes qui ne remplissent pas les conditions pour bénéficier d'une protection internationale au sein de l'Union doit être une priorité pour l'Union européenne. L'amélioration du taux de retours de migrants en situation irrégulière est essentielle pour l'intégrité du système d'asile de l'Union, la coopération entre les États membres de l'Union et les pays tiers, et le maintien de la confiance des citoyens de l'Union.
                  

                     Il convient de mettre en place une solution à long terme, afin de stabiliser la crise migratoire actuelle, d'alléger la pression exercée sur les États membres et les agences de l'Union, et d'augmenter les capacités et les ressources au sein de l'Union européenne.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the regulation on a European travel document for the return of illegally staying third-country nationals, as I believe that this initiative is urgently needed to improve the rate of returns for irregular migrants, and thereby stabilise the current migrant crisis in Europe. By harmonising the content and the technical specifications of the EU travel document we will not only increase its recognition by third countries, and reduce bureaucracy and associated costs for Member States through better cooperation, but also deter attempts at counterfeiting and falsification. A harmonised return policy will also guarantee that these returns are carried out with the full observance of fundamental rights.

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog o potni listini za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav sem podprla, saj menim, da je izboljšanje stopnje vrnitve migrantov brez urejenega statusa bistven korak k zagotavljanju celovitosti azilnega sistema, sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami ter za ohranjanje zaupanja državljanov v EU.
                  

                     Z uskladitvijo oblike potne listine bodo države članice zmanjšale birokracijo, število različic, stroške in čakalno dobo, upati pa je tudi, da se bo s tem povečalo tudi priznavanje dokumenta v tretjih državah. Zagotavljanje izmenjave informacij med državami članicami o izdajanju potnih listin in posameznikih, navedenih kot nezakonito prebivajočih državljanih tretje države brez veljavne potne listine, je bistveno, saj se tako lahko poveča medsebojno priznavanje odločb o azilu v celotni Evropski uniji in prepreči sekundarne premike neuspešnih prosilcev za azil.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos en contra de este informe al tratarse de un texto legitimador del mecanismo de expulsión regulada de personas migrantes que forma parte de la lógica represora y securitaria con el que la UE ha decidido enfrentar la crisis humanitaria provocada en parte por su irresponsable política exterior. Ninguna de las enmiendas de nuestro grupo, centradas en el necesario respeto a los derechos de las personas migrantes y a la protección de datos fue incluida en el texto final.
                  

Ulrike Trebesius (ECR),
schriftlich. – Die vergangenen Jahre haben leider deutlich aufgezeigt, dass die EU und deren Mitgliedstaaten bei der Bewältigung der Asyl- und Flüchtlingskrise völlig überfordert sind. Dies liegt vor allem daran, dass bestehendes Recht und internationale Verträge wie die Dublin-Verordnung oder der Schengen-Besitzstand nicht umgesetzt werden. Ein wichtiger Baustein, um wieder Kontrolle über diese Krise zu gewinnen, ist die Vereinfachung der Rückführungen von abgewiesenen Asylbewerbern bzw. von sich illegal in der EU aufhaltenden Drittstaatsangehörigen. Zu diesem Zweck soll ein einheitliches europäisches Reisedokument geschaffen werden, welches entsprechende Rückführungen erleichtert. Damit wird ein Schritt zur Wiederherstellung rechtsstaatlicher Grundsätze im Asylbereich unternommen und das erschütterte Vertrauen der Bürger in die Politik ein Stück weit zurückgewonnen. Denn nur wenn illegal in die EU gelangte Wirtschaftsmigranten konsequent abgeschoben werden, kann die Bereitschaft der Bürger zur Hilfe für wirklich Verfolgte und an Leib und Leben Bedrohte erhalten bleiben. Aus diesem Grund habe ich dem Bericht zugestimmt.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – La proposition vise à introduire un document européen de voyage standard afin d'accélérer le retour des ressortissants non européens en situation irrégulière au sein des États membres de l'UE et ne possédant ni passeport ni carte d'identité. Il est très difficile pour de nombreux pays européens de renvoyer ces personnes dans leur pays d'origine par des moyens sûrs et légaux.
                  

                     Les chiffres de la Commission européenne suggèrent également que seules 40 % des décisions prises au sein de l'UE et visant à renvoyer des citoyens des pays tiers en situation irrégulière sont appliquées chaque année.
                  

                     La nouvelle réglementation déterminera un format commun au document européen de voyage afin d'améliorer sa reconnaissance dans les pays de destination. Ses détails techniques incluront des informations personnelles ainsi qu'une photographie officielle, afin d'éviter les contrefaçons et les falsifications.
                  

                     Le document est valable pour un seul voyage qui prend fin à l'arrivée de la personne concernée dans le pays tiers de retour.
                  

                     Cette mesure constitue un nouvel élément vers l'établissement d'une politique commune en matière d'asile et d'immigration, ce que je refuse catégoriquement.
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Europejski dokument podróży jest instrumentem niezbędnym do odpowiedniego zarządzania polityką azylową. Obowiązkiem Unii Europejskiej jest ochrona i zapewnienie bezpieczeństwa obywatelom państw członkowskich, dlatego niedopuszczalny jest brak kontroli nad osobami, których unijna polityka azylowa nie objęła. Konieczne jest przyspieszenie procesu wydawania i ujednolicenia dokumentów oraz wprowadzenie systemu zabezpieczeń, by osoby takie bez zbędnej zwłoki mogły opuszczać granice Unii Europejskiej. W głosowaniu zdecydowałem się poprzeć projekt rezolucji.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A jelenlegi migrációs válság stabilizálása, a tagállamokra és az uniós ügynökségekre nehezedő nyomás enyhítése és az EU-n belüli kapacitás és források növelése érdekében hosszú távú megoldást kell biztosítani. Voksommal az indítványt támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Votamos en contra de este informe al tratarse de un texto legitimador del mecanismo de expulsión regulada de personas migrantes que forma parte de la lógica represora y securitaria con el que la UE ha decidido enfrentar la crisis humanitaria provocada en parte por su irresponsable política exterior. Ninguna de las enmiendas de nuestro grupo, centradas en el necesario respeto a los derechos de las personas migrantes y a la protección de datos fue incluida en el texto final.
                  

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Europos grąžinamosios kelionės dokumentas turėtų padėti sumažinti administracinę ir biurokratizmo naštą, tenkančią valstybių narių ir trečiųjų šalių administracijoms, įskaitant konsulatus, ir padėtų sutrumpinti administracines procedūras, reikalingas neteisėtai ES esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimui ir readmisijai vykdyti.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on a European travel document for the return of illegally staying third-country nationals. The return of those who do not qualify for international protection within the EU must be a priority for the European Union. Improving the rate of returns for irregular migrants is vital for the integrity of the EU's asylum system, for cooperation between EU Member States and third countries, and for maintaining the confidence of EU citizens. I voted in favour because I believe that the EU needs to ensure higher technical and security standards, in particular as regards safeguards against counterfeiting and falsification.

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report. EU countries currently face serious difficulties when repatriating migrants back to their home countries due to the fact that the documents used to facilitate the journey are not recognised by the countries of return. Having a single, unified EU document can be viewed as a diplomatic tool which will assist Member States in carrying out safer returns. The UK has opted out of the proposal and will not be affected by this legislation.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Een terugkeerbeleid voor illegale migranten is een essentieel onderdeel van de brede aanpak van het migratiebeleid van de Unie en dient om irreguliere migratie te verminderen en te ontmoedigen.
                  

                     De lidstaten ondervinden moeilijkheden bij de terugkeer van illegale migranten die niet over geldige reisdocumenten beschikken. Daarom stelt de Commissie een verordening voor waarvan het EP vindt dat ze slechts het format, de veiligheidskenmerken en de technische specificaties van het Europees reisdocument voor terugkeer moet harmoniseren en niet de regels voor de afgifte daarvan. Ik stemde voor dit verslag.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A criação de um documento de viagem europeu normalizado para facilitar o repatriamento de migrantes em situação irregular faz parte das medidas apresentadas pela Comissão para gerir os fluxos migratórios e representa mais uma face deste processo vergonhoso que caracteriza a resposta europeia à crise migratória.
                  

                     Uma crise gerada pelo imperialismo europeu e norte-americano, que deveria suscitar uma ampla mobilização da UE. Ao contrário, esta crise veio revelar a desumanidade desta UE que se declara solidária, mas apenas com as grandes empresas multinacionais e com o complexo industrial militar, que continua a gerar lucros bilionários. Uma vergonha.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht behandelt lediglich die Rückführung von Drittstaatsangehörigen und zielt auf eine Vereinfachung des Rückführungsprozesses ab, falls mit den Herkunftsländern Rückübernahmeabkommen geschlossen worden sind. Die Verordnung soll das Format und die technischen Spezifikationen vereinheitlichen, das allerdings nichts an dem Problem der illegalen Migration nach Europa verändern wird. Das Dokument verursacht nur zusätzlich mehr Verwaltungsaufwand, da es auch in die jeweilige Sprache vom Herkunftsland des Abzuschiebenden verfasst werden müsste. Außerdem dient es nicht zur Verifizierung der persönlichen Daten und ermöglicht somit weiterhin, falsche Angaben zu machen. Daher habe ich mich meiner Stimme enthalten.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta di regolamento del Parlamento e del Consiglio relativo ad un documento di viaggio europeo per il rimpatrio di cittadini di paesi terzi il cui soggiorno è irregolare.
                  

                     La relazione mira a fornire tale documento ai cittadini extracomunitari soggetti ad una decisione di rimpatrio, garantendo in questo modo un modello uniforme per tutti i paesi membri e impedendo che i paesi d'origine rifiutino l'accoglimento di tali cittadini non riconoscendone le documentazioni. Inoltre questo documento sarà assegnato solo a persone la cui nazionalità è stata individuata, in nessun caso potrà essere riferito ai soggetti la cui nazionalità è sconosciuta. Il testo sottolinea inoltre l'importanza, nei procedimenti di rimpatrio, del rispetto dei diritti fondamentali della Carta dell'UE, in particolare la dignità e la protezione in caso di allontanamento, espulsione o estradizione.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report. EU countries currently face serious difficulties when repatriating migrants back to their home countries due to the fact that the documents used to facilitate the journey are not recognised by the countries of return. Having a single, unified EU document can be viewed as a diplomatic tool which will assist Member States in carrying out safer returns. The UK has opted out of the proposal and will not be affected by this legislation.

Marco Zanni (EFDD),
per iscritto. – La proposta di regolamento che abbiamo oggi approvato mira a introdurre un modello unico da utilizzare in tutti gli Stati membri per favorire il rimpatrio di coloro che non rispondono ai requisiti per beneficiare della protezione internazionale all'interno dell'UE. Secondo l'intenzione della Commissione, un modello unico servirebbe a incrementare il tasso di rimpatrio dei migranti irregolari al fine di mantenere l'integrità del sistema europeo comune di asilo e migliorare la cooperazione con i paesi terzi.
                  

                     A tale fine si è reso necessario rivedere sostanzialmente il formato e l'attuazione del documento di viaggio standard dell'UE per incrementarne il riconoscimento da parte dei paesi terzi. Armonizzando il formato del documento di viaggio, gli Stati membri ridurranno la burocrazia, le divergenze, i costi e i tempi di attesa, nella speranza che tale documento venga maggiormente riconosciuto dai paesi terzi. Al momento infatti, molti di questi paesi, non sono disposti ad accettare i documenti di rimpatrio rilasciati dagli Stati membri dell'UE a causa della loro scarsa qualità.
                  

                     L'UE deve sicuramente garantire standard tecnologici e di sicurezza più elevati, in particolare per quanto riguarda la tutela dal rischio di contraffazione e falsificazione.
                  

Σωτήριος Ζαριανόπουλος (NI),
γραπτώς. — Ο κανονισμός για το λεγόμενο ‘ευρωπαϊκό ταξιδιωτικό έγγραφο’ αποσκοπεί, στο όνομα της έλλειψης ταξιδιωτικών εγγράφων των μεταναστών και προσφύγων, να διευκολύνει και να επιταχύνει τις μαζικές απελάσεις πίσω στη φωτιά των πολέμων, στη φτώχεια και τη δυστυχία που σπέρνουν η ΕΕ και οι σύμμαχοί της με τις ιμπεριαλιστικές επεμβάσεις τους για τα συμφέροντα των επιχειρηματικών ομίλων που εκπροσωπούν. Αυτό το ‘έγγραφο απέλασης’ συνιστά κρίκο σε μια αλυσίδα μέτρων (συμφωνία ΕΕ-Τουρκίας, κατάλογος ‘ασφαλών χωρών’, Ευρωπαϊκό Σύστημα Ασύλου, ‘Ευρωπαϊκή Συνοριοφυλακή – Ακτοφυλακή’, αναθεώρηση ‘Δουβλίνο ΙΙΙ’, Σένγκεν, κλπ) της ΕΕ σε βάρος προσφύγων και μεταναστών. Η αντιμεταναστευτική πολιτική της ΕΕ θα ενισχύσει τα άθλια δουλεμπορικά κυκλώματα, θα πολλαπλασιάσει τις εκατόμβες αθώων θυμάτων στη Μεσόγειο και την τραγωδία προσφύγων και μεταναστών που αντιμετωπίζουν την απειλή της απέλασης καθημερινά, όπως οι χιλιάδες εγκλωβισμένοι στα ελληνικά νησιά (Λέσβος, Χίος) που ζουν σε μια απαράδεκτη κατάσταση με αρνητικές συνέπειες και για τους κατοίκους που εκμεταλλεύονται οι ναζιστές χρυσαυγίτες. Η αλληλεγγύη των λαών στους πρόσφυγες και μετανάστες, η πάλη ενάντια στους ιμπεριαλιστικούς πολέμους και την αντιλαϊκή πολιτική ΕΕ και κυβερνήσεων μπορεί να βάλει εμπόδια στη βαρβαρότητα των απελάσεων, διασφαλίζοντας με ευθύνη του κράτους ανθρώπινους όρους και συνθήκες υποδοχής και φιλοξενίας και την ασφαλή μεταφορά τους στις χώρες τελικού προορισμού τους.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Návrh nariadenia o európskom cestovnom doklade úzko súvisí s nedávnym vytvorením novej Európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, a síce s návratom osôb, ktoré nespĺňajú podmienky pre medzinárodnú ochranu v EÚ. Tieto návratové operácie boli aj z dôvodu zastaraného a nejednotného cestovného dokumentu, ktorý pochádzal ešte z roku 1994, neefektívne, keďže krajiny pôvodu týchto osôb náš cestovný doklad najmä kvôli nedostatku vyžadovaných prvkov neuznávali. Práve preto vítam, že európsky cestovný doklad prešiel zmenou, boli pridané potrebné technické a bezpečnostné prvky, ktoré zabránia jeho falšovaniu, a celkovo bol zmodernizovaný tak, aby odrážal aj pokrok súvisiaci s digitalizáciou. A hoci si nemyslím, že vyrieši všetky problémy súvisiace so zdržiavaním sa neúspešných žiadateľov o azyl na území EÚ, považujem ho za pozitívny krok, a preto som ho svojim hlasom podporila.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za potno listino za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav.
                  

                     Menim, da je ob polnem spoštovanju njihovih temeljnih pravic vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav bistveni del celovitih prizadevanj za zagotovitev verodostojnosti ter pravilnega in učinkovitega delovanja migracijske politike Unije ter pripomore k zmanjšanju nedovoljenih migracij in odvračanje od njih.
                  

                     Evropska potna listina za vrnitev bi prav tako morala prispevati k zmanjšanju upravne in birokratske obremenitve uprav držav članic in tretjih držav ter k skrajšanju upravnih postopkov, potrebnih za zagotovitev vračanja in ponovnega sprejema nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav.
                  
12.3.   Prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading (A8-0238/2016 - Petr Ježek)

Kirjalliset äänestysselitykset


Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse al momento de realizar emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados miembros, lo que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social.
                  

                     Asimismo, estoy satisfecho de que el informe ha recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The proposal grants the regulator (ESMA) and the Commission powers to issue delegated acts: UKIP is therefore against it.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – This report concerns a ‘prospectus’ – an information and disclosure document – that must be provided to investors in the context of seeking to raise capital on the capital markets. The proposed regulation is part of the Capital Markets Union (CMU). The Commission wants further to harmonise the prospectus regime in the EU so that it will be easier for companies and investors to buy and sell bonds and shares.
The proposed measures specifically aim to: reduce the administrative burden of drawing up prospectuses for all issuers, in particular for SMEs and frequent issuers of securities and secondary issuances; make the prospectus a more relevant disclosure tool for potential investors, especially in SMEs; and achieve greater convergence between the EU prospectus and other EU disclosure rules.
We are in favour of maximum disclosure on risk to consumers, so we oppose some of the exemptions, but we are also fundamentally opposed to the CMU. Because of the CMU aspects in the report, I voted against it.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – Je voudrais rendre hommage à notre groupe des socialistes et démocrates qui s'est battu pour:
                  






—



                           réduire les coûts juridiques et les formalités administratives;
                        










—



                           réduire la fragmentation des pratiques entre les États membres en vue d'une intégration plus poussée des marchés de capitaux dans l'UE;
                        










—



                           débloquer les liquidités des investisseurs institutionnels qui sont actuellement confrontés à un environnement à faible taux d'intérêt;
                        










—



                           harmoniser les règles de protection des investisseurs dans les différents textes de loi;
                        










—



                           éviter une course vers le bas entre les États membres.
                        





                     Nous sommes particulièrement fiers d'avoir proposé à d'autres groupes un régime qui simplifie la vie des PME en leur permettant d'utiliser un document standard – facile à remplir par tout un chacun sans l'aide de banques ou d'avocats – afin de vendre leurs titres.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης σχετικά με την πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου που αφορά το ενημερωτικό δελτίο που πρέπει να δημοσιεύεται κατά τη δημόσια προσφορά κινητών αξιών ή κατά την εισαγωγή κινητών αξιών προς διαπραγμάτευση, διότι έτσι μειώνονται τα νομικά έξοδα και η γραφειοκρατία καθώς επίσης περιορίζονται και οι διαφορετικές πρακτικές μεταξύ των κρατών μελών οδεύοντας σε μια βαθύτερη ενοποίηση των κεφαλαιαγορών στην ΕΕ.
                  

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – Die Überarbeitung der Prospektvorschriften ist ein zentrales Element der Kapitalmarktunion und hat zum Ziel, die Finanzierung über die Kapitalmärkte zu erleichtern, Verwaltungsaufwand für Unternehmen, die einen Prospekt erstellen, zu senken und das Prospekt zu einer wesentlichen Informationsquelle für potenzielle Anleger zu machen. Der vom Parlament und vom Rat angenommene Bericht wird definitiv einen Beitrag dazu leisten, diese o. g. Ziele zu erreichen. Insbesondere begrüße ich die neuen Bestimmungen zum EU-Wachstumsprospekt, welche KMU einen erleichterten Zugang zu Finanzierungen an den Kapitalmärkten ermöglichen sollten.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – Among other reasons, I voted against this resolution because it grants the Commission authority to issue and adopt regulatory technical standards.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos sąrašą. Siūlomas reglamento tikslas – nustatyti prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos sąrašą reguliuojamoje rinkoje, įsteigtoje valstybėje narėje, rengimo, tvirtinimo ir platinimo reikalavimus. Tai reiškia, kad prospekte turi būti pateikta informacija, kuri būtina investuotojams, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl investicijų.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – La révision de la directive ‘prospectus’ est une étape importante de la construction de l'union des marchés des capitaux. Le prospectus harmonisé de l'UE constitue la ‘porte d'accès’ aux marchés des capitaux européens pour les émetteurs en quête de financement. Le plan d'action pour la mise en place d'une union des marchés des capitaux présente un programme exhaustif et ambitieux de mesures visant à renforcer le rôle du financement par les marchés financiers dans l'économie européenne.
                  

                     L'un des objectifs majeurs de l'union des marchés des capitaux est notamment de faciliter la mobilisation de capitaux sur les marchés des capitaux. Ces marchés permettent d'atteindre un large éventail de bailleurs de fonds et offrent une porte de sortie aux fonds de capital investissement qui investissent dans des entreprises à un stade précoce de leur développement.
                  

                     Les prospectus sont des documents requis par la législation, qui fournissent des informations sur une entreprise. Ces informations constituent la base dont les investisseurs ont besoin pour décider de l'opportunité d'investir dans les diverses valeurs mobilières émises par l'entreprise en question.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La relazione Ježek, che oggi ho sostenuto, approva la revisione del regolamento europeo relativo al prospetto informativo da pubblicare per l'offerta al pubblico o l'ammissione alla negoziazione di titoli. Questo regolamento costituisce una tappa essenziale verso il completamento dell'Unione dei mercati dei capitali, come già indicato dalla Commissione, dal Parlamento europeo e dal Consiglio.
                  

                     Le modifiche proposte hanno come obiettivo quello di una piena armonizzazione delle regole sui prospetti informativi e definiscono norme europee più precise per la protezione degli investitori. Sono considerate in particolare le piccole e medie imprese, rispetto alle quali viene stabilito un chiaro impegno per ridurre gli oneri amministrativi e i costi legali derivanti dalla redazione del prospetto informativo. Grazie a queste misure le PMI potranno accedere più facilmente al mercato dei capitali e aumentare le loro possibilità di ottenere finanziamenti.
                  

                     La riduzione della frammentazione delle pratiche esistenti nell'UE presenta numerosi aspetti positivi e costituisce un passaggio chiave per una reale integrazione del mercato dei capitali. In un momento in cui gli investitori istituzionali si trovano a fronteggiare i bassi tassi di interesse che caratterizzano l'economia europea si tratta di una misura ineludibile.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de esta propuesta de regulación, destinada a establecer las reglas que deben cumplir las compañías financieras cuando informan al consumidor sobre los productos financieros que ponen en venta. Por una parte nos parece que esta regulación, así como todas las que se engloban en el proyecto de la Comisión de la Unión de Mercado de Capitales, promueve una economía financiarizada con alta tendencia a la inestabilidad financiera y la especulación, con una capacidad cada vez más limitada de los Estados para dirigir los flujos de financiación hacia actividades y proyectos de interés general. Por otra parte nos parece que la regulación de los prospectos que se propone es excesivamente laxa y no contiene elementos suficientes para advertir de los riesgos y responsabilidades que adquiere el consumidor al comprar estos productos.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero felicitar a mi compañero de grupo Petr Jezek por su trabajo en este informe sobre el folleto que debe publicarse en caso de oferta pública o admisión a cotizaciones de valores. El objetivo del mismo es definir los requisitos para la elaboración, aprobación y distribución de dicho folleto. Es un buen paso de cara a la transparencia y la clarificación.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport concernant le prospectus à publier en cas d'offre au public de valeurs mobilières ou en vue de l'admission de valeurs mobilières à la négociation s'inscrit dans l'union des marchés de capitaux. Le terme de prospectus correspond à la documentation que les émetteurs de produits financiers faisant appel public à l'épargne doivent mettre à la disposition des investisseurs. La Commission voulait simplifier la documentation avec un nouveau prospectus obligatoire au-dessus de 5 M€ par émission sur 1 an et les États sont libres d'imposer leurs normes quand ce format n'est pas obligatoire. Globalement, sur le plan strictement technique, la refonte de la directive prospectus peut se justifier. Sur le texte même et l'Union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME. Les gagnants seront en réalité avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Je me suis donc abstenue.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – La tutela degli investitori attraverso la trasparenza nei mercati sembra essere l'obiettivo di questa relazione. Tuttavia, preso atto che ad oggi nulla è stato fatto per rimborsare i cittadini risparmiatori truffati dalle banche dopo l'entrata in vigore del meccanismo del bail-in, non posso condividere pienamente questo testo. Ho preferito quindi esprimermi con un voto di astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – La actual Directiva 2003/71/EC relativa a la obligación de publicar un folleto informativo comprensible para el inversor medio ha quedado desactualizada por la evolución del mercado, y sobre todo por la desigual aplicación que han hecho los Estados miembros de la misma.
                  

                     Por esta razón, la Comisión ha optado por sustituirla por este Reglamento que he votado favorablemente, el cual simplifica las obligaciones de información para las PYMES y permite exenciones nacionales para emisiones inferiores a 5 millones de euros, además de garantizar una aplicación uniforme.
                  

                     Valoro además positivamente la propuesta socialista según la cual se podrá cumplir voluntariamente con el Reglamento aun estando por debajo del umbral, lo que permitirá al emisor beneficiarse de la cobertura que ofrece el mismo, es decir, el poder desplegarse en el marco del mercado interior con la autorización de un solo Estado miembro.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo Parlamentas išreiškė savo poziciją dėl reglamento dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos sąrašą. Šis reglamentas yra vienas svarbiausių žingsnių užbaigiant kurti 2015 m. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ‘Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas’ aprašytą kapitalo rinkų sąjungą. Kapitalo rinkų sąjungos tikslas – padėti įmonėms pasinaudoti įvairesniais kapitalo šaltiniais visoje Europos Sąjungoje (toliau – Sąjunga), užtikrinti, kad rinkos veiktų efektyviau, o investuotojams ir santaupų turintiems asmenims pasiūlyti papildomų galimybių investuoti savo lėšas, kad būtų skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Evropski parlament je skupaj z Evropskim svetom in Komisijo pripravil za Slovenijo zelo zanimivo zakonodajo o tem, kako mora biti sestavljen prospekt ob javni prodaji ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje.
                  

                     Katastrofalne izkušnje z javno prodajo delnic banke NKBM in nekaj let pozneje z razlastninjenjem lastnikov podrejenih obveznic, ki so jih očitno kupovali povsem nepoučeni državljani, kažejo na to, da je slovenski vlagatelj v povprečju zelo slabo poučen o tveganjih pri svojih vlaganjih.
                  

                     Z uskladitvijo informacij na predstavitvenih prospektih in z jasnimi določili o tveganjih predvsem za male vlagatelje bomo verjetno marsikomu preprečili, da bi svoja težko privarčevana sredstva vložil v bistveno bolj tvegane naložbe, kot bi si sam želel.
                  

                     Takšno zakonodajo o obveščanju malih vlagateljev zato absolutno podpiram, zato sem poročilo na glasovanju v Evropskem parlamentu tudi podprl.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće o uzajamnom fondu EU-a za Afriku, kojemu je glavni cilj pomoći poticanje stabilnosti u regijama i doprinijeti boljem upravljanju migracijama, odnosno rješavati uzrok destabilizacije, prisilnog raseljavanja i neredovite migracije promicanjem ekonomskih prilika, jednake mogućnosti, sigurnosti i razvoja.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse al momento de realizar emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados miembros, lo que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social.
                  

                     Asimismo, estoy satisfecho de que el informe ha recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione sul prospetto da pubblicare per l'offerta al pubblico o l'ammissione alla negoziazione di titoli.
                  

                     Questo regolamento rappresenta una tappa necessaria verso il compimento dell'Unione dei mercati. L'obiettivo dell'Unione dei mercati dei capitali è quello di aiutare le imprese a raccogliere capitali da più fonti di finanziamento. A tal fine occorre rendere maggiormente efficiente il funzionamento dei mercati e offrire agli investitori e ai risparmiatori ulteriori opportunità per contribuire a rafforzare la crescita e a creare posti di lavoro.
                  

                     L'informativa sull'offerta al pubblico di titoli o sulla loro negoziazione in un mercato regolamentato è essenziale per tutelare gli investitori. La divulgazione delle informazioni è necessaria affinché gli investitori possano prendere decisioni di investimento mirate, assicurando, così, la tutela degli stessi.
                  

                     Inoltre le informazioni costituiscono uno strumento efficace per accrescere la fiducia nei titoli. La pubblicazione di un prospetto può essere la giusta soluzione per mettere a disposizione del pubblico le informazioni in questione.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This report relates to a ‘prospectus’ – an information and disclosure document – that must be provided to investors in the context of seeking to raise capital on the capital markets. The proposed regulation is part of the Capital Markets Union (CMU). The Commission wants further to harmonise the prospectus regime in the EU so that it will be easier for companies and investors to buy and sell bonds and shares.
The proposed measures specifically aim to: reduce the administrative burden of drawing up prospectuses for all issuers, in particular for SMEs and frequent issuers of securities and secondary issuances; make the prospectus a more relevant disclosure tool for potential investors, especially in SMEs; and achieve more convergence between the EU prospectus and other EU disclosure rules.
We are in favour of maximum disclosure on risk to consumers, so we oppose some of the exemptions but we are also fundamentally opposed to the CMU. Because of the CMU aspects in the report I voted against it.

David Casa (PPE),
in writing. – In accordance with Rule 61(2) of the Rules of Procedure, the vote on the draft legislative resolution has been postponed and the report has been referred back to the Committee on Economic and Monetary Affairs.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Ho votato contro questo testo: la revisione del regolamento ha sì l'obiettivo di armonizzare a livello europeo i requisiti di informativa relativamente all'offerta al pubblico di titoli o alla loro ammissione alla negoziazione, come strumento per aumentare trasparenza, adeguatezza e comparabilità delle informazioni sui titoli finanziari e garantire una maggiore protezione degli investitori, ma tale revisione avrebbe dovuto – a mio avviso – rafforzare le attuali regole di informativa e ampliarne l'ambito di applicazione rispetto a mercati, prodotti e investitori coinvolti.
                  

                     Al contrario, in questa proposta della Commissione le regole vengono indebolite e vengono introdotte moltissime esenzioni non giustificate. Gli obblighi di informativa per alcuni soggetti sono stati alleggeriti e, inoltre, intere fette di mercato e soggetti sono stati esclusi dall'ambito di applicazione del regolamento, compromettendo di conseguenza la completezza e correttezza delle informazioni sui rischi associati agli investimenti. Per questi motivi il mio voto è stato negativo.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Καλούμε την αρμόδια επί της ουσίας επιτροπή να εξετάσει ξανά την έκθεση.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Con favore accolgo questa relazione poiché ritengo fermamente che gli investitori debbano poter conoscere al meglio le condizioni offerte dagli intermediari finanziari. Troppo di frequente ormai salgono agli onori della cronaca casi di risparmiatori traditi e ciò è inaccettabile: la tutela del risparmio è un diritto costituzionale e ciascuno deve poter avere libero accesso a ciò che lo riguarda.
                  

                     La materia dell'appello al pubblico risparmio presenta elementi di internazionalità, divenendo così potenzialmente suscettibile di valutazione da parte di una pluralità di authorities. Tale fenomeno solleva inevitabili dubbi interpretativi, posto che le legislazioni statali al riguardo risultano spesso differenziate.
                  

                     Con questo prospetto si vuole, dunque, fare ordine per realizzare in toto l'Unione dei mercati dei capitali, consentendo un accesso efficace e sicuro per le imprese a queste forme di finanziamento. Solo in questo modo, infatti, si può rafforzare la crescita (soprattutto quella delle nostre PMI) e creare posti di lavoro.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the decision of the European Parliament to refer the report on the prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading back to the Committee on Economic Affairs.

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The proposal grants the regulator (ESMA) and the Commission powers to issue delegated acts, therefore UKIP is against it.

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — It is important that the regulatory environment at Union level ensures that companies have enough options to raise capital. Therefore, in the spirit of the Capital Markets Union and in order to unlock investment, it would be good to have a regulatory initiative to regulate and harmonise crowdfunding practices across the Union. As legislators we should refrain from imposing at national level other disclosure requirements which could constitute a disproportionate or unnecessary burden in relation to such offers and thus increase fragmentation of the internal market.
The varying sizes of financial markets across the Union should be taken in account. It is appropriate to give Member States the option of exempting offers of securities to the public in case of certain thresholds. In this sense I agree with the rapporteur that Member States should be free to set out in their national law a threshold, within the established parameters, from which the exemption should apply, taking into account the level of domestic investor protection they deem to be appropriate. On the other hand, harmonisation of the information contained in the prospectus should provide equivalent investor protection at Union level in order to enable investors to make an informed investment decision.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra del presente informe debido a que supone un paso adelante en la financiariazión del tejido empresarial de la Unión Europea, adoptando un modelo similar al de los Estados Unidos para impulsar métodos de financiación especulativos para las empresas relacionadas con la economía real principalmente las Pequeñas y Medianas Empresas. Esta propuesta, que establece los requerimientos informativos de dichas empresas, es un paso necesario dentro de la Unión del Mercado de Capitales, para permitir a fondos financieros cortocircuitar los requerimientos bancarios y poder especular directamente con la financiación de las PYMES. Esto redundara en la desestabilización de la economía real y la externacionalización del riesgo del sector financiero sobre las Pequeñas y Medianas Empresas. Es por esto por lo que he decidido votar en contra de este informe.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Scopul uniunii piețelor de capital este acela de a ajuta întreprinderile să valorifice surse de capital diverse de oriunde de pe teritoriul Uniunii Europene, de a face ca piețele să funcționeze eficient și să ofere investitorilor și deponenților posibilități suplimentare de a-și utiliza banii, pentru a stimula creșterea economică și pentru a crea locuri de muncă. Prin urmare, pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne și a se îmbunătăți condițiile acestei funcționări, este oportun să se stabilească un cadru de reglementare pentru prospecte la nivelul Uniunii.
                  

                     Am votat pentru garantarea protecției investitorilor și a eficienței pieței prin consolidarea pieței unice de capital.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – I am in favour of this report as I believe that prospectuses published when companies want to raise capital either by listing shares or by offering investment opportunities to the general public must contain the necessary information for investors to make an informed investment decision. I believe that a summary of the prospectus would make it easier and less expensive for companies to ensure that retail investors have access to appropriate information so that they can make an informed decision. I agree that this prospectus should be a short document written in a concise manner and easily comparable.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I support this report's aim of simplifying the rules and procedures for companies to issue a prospectus, allowing investors to make informed decisions, but enhancing SMEs' access to finance. At the moment, SMEs often face disproportionate and unfair costs when drawing up a prospectus, and this dampens growth and expansion in that sector of the economy.

Nicola Danti (S&D),
per iscritto. – La revisione del regolamento relativo al prospetto informativo da pubblicare per l'offerta al pubblico o l'ammissione alla negoziazione di titoli costituisce uno degli elementi cardine del completamento dell'Unione dei mercati dei capitali. Con la relazione approvata oggi, il Parlamento europeo rilancia questo vitale ed ambizioso progetto e precisa la sua posizione riguardo a quello che è uno strumento essenziale per informare i cittadini europei quando decidono di investire nei mercati finanziari: il prospetto informativo.
                  

                     Ho espresso voto positivo perché la relazione promuove la piena armonizzazione delle regole sui prospetti informativi e stabilisce norme europee più precise per la protezione degli investitori. Inoltre, si impegna a ridurre gli oneri amministrativi e i costi legali derivanti dalla redazione del prospetto informativo per gli emittenti, in particolare per le PMI, così da consentire loro di accedere più facilmente al mercato dei capitali e aumentare le loro possibilità di ottenere finanziamenti.
                  

                     L'Unione europea ha il dovere di fornire tutti gli strumenti e le informazioni per aiutare i cittadini-investitori affinché prendano scelte consapevoli e pienamente informate, sulla base di quanto redatto nel prospetto informativo, senza per questo imporre un onere eccessivo alle aziende che decidono di immettere strumenti finanziari sui mercati.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai voté en faveur de ce texte qui vise à réviser les règles en matière de prospectus à publier en cas d'offre au public de valeurs mobilières ou en vue de l'admission de valeurs mobilières à la négociation, ceci afin de garantir la protection des investisseurs et l'efficacité des marchés. Par l'adoption de ce texte, nous nous assurons notamment que ces prospectus contiennent les informations nécessaires permettant une bonne compréhension et que celles-ci sont rédigées d'une manière facilitant une analyse facile. Il est nécessaire d'établir un climat de confiance permettant de contribuer à l'investissement dans des valeurs mobilières.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих доклада относно проспекта, който следва да се публикува при публично предлагане или допускане на ценни книжа до търгуване, тъй като той е ключов за правилното функциониране на общия капиталов пазар. Докладът цели да подобри достъпа до финансиране за компании от всякакъв размер, по-специално МСП, и да се намалят пречките, като същевременно се поддържа подходяща защита на инвеститорите.
                  

                     Докладът опростява правилата за изготвяне, одобрение и публикуване на проспектите, когато ценните книжа се предлагат публично или са търгувани на регулиран пазар. Това изключително много ще подпомогне МСП, тъй като те често се сблъскват с прекомерни разходи при изготвянето на проспектите с цел да имат достъп до капитала.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Ο συγκεκριμένος κανονισμός σηματοδοτεί στην ουσία την επανέναρξη της δραστηριότητας των χρηματοπιστωτικών αγορών, γεγονός που, ως εκ τούτου, μάλλον θα ενισχύσει την κερδοσκοπία και θα αποσταθεροποιήσει τις οικονομίες.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O prospeto deve incluir as informações necessárias para que os investidores possam tomar uma decisão de investimento informada. A Comissão propôs uma revisão da Diretiva Prospetos com vista a tornar mais fácil e menos dispendioso para as empresas, nomeadamente as PME, mobilizarem capital e fornecerem informações claras a potenciais investidores, incluindo os pequenos investidores. Concordo que a facilitação do acesso das PME ao financiamento é benéfica e que os consumidores também beneficiariam de um aumento das opções de investimento.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Abstention: sur le plan strictement technique, la refonte de la directive ‘Prospectus’ peut se justifier.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – The main reasons for the economic crisis are not addressed in this proposal at all, as the main problem for businesses is not getting access to funding but rather a lack of demand for their products due to ongoing austerity policies.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne – Preskúmanie predmetnej smernice o prospekte je zahrnuté v akčnom pláne kapitálových trhov ako jeden zo skorých a vysoko prioritných cieľov. Jeho hlavným cieľom je znížiť jednu z hlavných regulačných prekážok, ktorej eminenti čelia pri ponúkaní svojich majetkových a dlhových cenných papierov maloobchodným a veľkoobchodným investorom. Zároveň cieľom návrhu je aj to, aby sa prospekt stal dôležitým nástrojom pre informovanie potencionálnych investoroch, najmä tých cezhraničných. Je veľmi dôležité, že sa nám podarilo spoločnými silami dosiahnuť pokrok pre malé a stredné podniky, pretože použitím jedného štandardného dokumentu budú môcť obchodovať bez pomoci právnikov alebo bánk.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου που αφορά το ενημερωτικό δελτίο που πρέπει να δημοσιεύεται κατά τη δημόσια προσφορά κινητών αξιών ή κατά την εισαγωγή κινητών αξιών προς διαπραγμάτευση καθώς ο συγκεκριμένος κανονισμός σηματοδοτεί στην ουσία την επανέναρξη της δραστηριότητας των χρηματοπιστωτικών αγορών, γεγονός που, ως εκ τούτου, μάλλον θα ενισχύσει την κερδοσκοπία και θα αποσταθεροποιήσει τις οικονομίες.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The review of the Prospectus Directive is one of the Capital Markets Union (CMU) Action Plan's early and high-priority measures, and I support its main aim: to reduce one of the principal regulatory hurdles that issuers face when offering their equity and debt securities to retail and wholesale investors. I also support the concept of disclosure rules which are tailored to issuers' specific needs. It is very important to make the prospectus a relevant tool for informing potential investors, especially in a cross-border context.
In order to create a real CMU and to deepen EU capital markets, it is more than useful to create the same rules for all companies in all Member States, thus reducing the fragmentation of practices across the Member States and moving towards closer integration of the EU markets – although, regarding the summary of the prospectus, I believe that this should be translated into the official language of the country where the security is issued, in order to foster cross-border investment.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Támogattam az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló jelentést. Alapvető lépés annak a tőkepiaci uniónak a megvalósítása felé, amelynek célja, hogy segítsen a vállalkozásoknak abban, hogy diverzifikáltabb finanszírozási csatornákhoz folyamodhassanak bárhol az Európai Unióban, a piacokat hatékonyabb működésre ösztönözze, és a befektetőknek és megtakarítóknak olyan további lehetőségeket kínáljon, amelyek révén pénzüket hasznosíthatják, hogy ezáltal fokozzák a növekedést és a munkahelyteremtést. Az információ közzététele az értékpapírok nyilvános kibocsátása vagy szabályozott piacra történő bevezetése esetén létfontosságú a befektetők védelme szempontjából.
                  

                     Ennek a közzétételnek a harmonizálása lehetővé teszi egy olyan, határokon átnyúló engedélyeztetési mechanizmus létrehozását, amely értékpapírok széles körénél segítheti elő a belső piac eredményes működését. Továbbá szükséges, hogy az ennek bevezetésekor alkalmazandó közzétételi szabályok jogszabályi formája rendelet legyen, így biztosítható ugyanis, hogy az értékpapírok nyilvános kibocsátásában és szabályozott piacra történő bevezetésében érintett személyekre közvetlen kötelezettségeket megállapító rendelkezéseket az egész Unióban egységes módon alkalmazzák. Nem szabad, hogy akadályok keletkezzenek a határokon átnyúló értékpapír-kibocsátás, a szabályozott piacokon történő többszörös jegyzés és az uniós fogyasztóvédelmi szabályok útjába.
                  

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse al momento de realizar emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados miembros, lo que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social.
                  

                     Asimismo, estoy satisfecho de que el informe ha recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. — He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse cuando se realizan emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados Miembros, hecho que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social. Asimismo, celebro que el informe haya recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados Miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della posizione del PE concernente la proposta di regolamento relativo al prospetto da pubblicare per l'offerta al pubblico o l'ammissione alla negoziazione di titoli, poiché ritengo che esso costituisca un ulteriore passo verso un mercato unico integrato dei servizi finanziari.
                  

                     Ritengo che le modifiche apportate dal PE migliorino la proposta della Commissione. Condivido infatti che il prospetto redatto ai sensi del presente regolamento dovrebbe contenere le informazioni pertinenti e necessarie in relazione a un investimento in titoli di cui un investitore avrebbe ragionevolmente bisogno per valutare con cognizione di causa la situazione patrimoniale e finanziaria, i profitti e le perdite e le prospettive dell'emittente e degli eventuali garanti, come pure i diritti connessi con i titoli. Tali informazioni dovrebbero essere elaborate e presentate in una forma facilmente analizzabile.
                  

                     Allo stesso modo la nota di sintesi dovrebbe contenere una chiara avvertenza che metta in evidenza i rischi, in particolare per gli investitori al dettaglio, nel caso dei titoli emessi da banche soggette a bail-in a norma della direttiva 2014/59/UE.
                  

                     Infine, plaudo all'integrazione di principi e criteri di proporzionalità, considerando le diverse dimensioni dei mercati finanziari dell'UE, e alla possibilità per gli Stati membri di prevedere soglie più basse.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe heute für den ‘Bericht über den Vorschlag für eine Verordnung des Europäischen Parlaments und des Rates über den Prospekt, der beim öffentlichen Angebot von Wertpapieren oder bei deren Zulassung zum Handel zu veröffentlichen ist’ gestimmt. Der Bericht garantiert mehr Sicherheit für Verbraucher bei der Anlage von Wertpapieren.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – The report on prospectuses is a key part of the Capital Markets Union (CMU), and will help improve access to funding for SMEs, of which there are 400 000 in my West Midlands constituency.
Among the key features of this report is the fact that prospectuses are to be streamlined, thus reducing legal costs and red tape. In addition, in order to deepen integration of EU capital markets, we need to see less fragmentation of practices across Member States. As well as broadening the range of financing available to SMEs, we are also improving investor protection rules.
This report shifts the focus of the prospectus from an exercise in lining the pockets of banks and lawyers to improving funding for SMEs and delivering the jobs and growth that we need.

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de esta propuesta de Reglamento, destinada a establecer las reglas que deben cumplir las compañías financieras cuando informan al consumidor sobre los productos financieros que ponen en venta. Por una parte nos parece que esta regulación, así como todas las que se engloban en el proyecto de la Comisión de la Unión de Mercado de Capitales, promueve una economía financiarizada con alta tendencia a la inestabilidad financiera y la especulación, con una capacidad cada vez más limitada de los Estados para dirigir los flujos de financiación hacia actividades y proyectos de interés general. Por otra parte nos parece que la regulación de los prospectos que se propone es excesivamente laxa y no contiene elementos suficientes para advertir de los riesgos y responsabilidades que adquiere el consumidor al comprar estos productos.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am fost raportor din umbră pentru Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor din partea Grupului S&D pentru acest raport și știu cât este de necesar, în special pentru IMM-uri.
                  

                     În același timp, uniunea piețelor de capital este o problemă complexă, motiv pentru care am votat amânarea votului și întoarcerea la comisia responsabilă în fond. Prospectul reprezintă un element esențial în procesul de construire a uniunii piețelor de capital, dar și o ‘poartă de acces’ la piețele europene de capital pentru emitenții ce au nevoie de finanțare.
                  

                     Este important să înlăturăm barierele inutile în ceea ce privește accesul la piețele publice și să încurajăm IMM-urile să lanseze oferte publice de valori imobiliare, prin reducerea birocrației inutile și reducerea costurilor, cu scopul de a facilita îndeplinirea obligațiilor administrative.
                  

                     Totodată, prospectul trebuie să fie un instrument pertinent, asigurând norme adaptate la nevoile specifice ale tuturor emitenților, mai ales în ceea ce privește IMM-urile, emitenții frecvenți de valori mobiliare și operațiuni secundare, dar și potențialii investitori.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. Prospectuses published when securities are offered to investors or admitted to trading will become simplified and cheaper, in order to help businesses, especially SMEs, to find diverse sources of capital across the EU. The uniform rules for prospectuses and the information they disclose will protect investors while creating an efficient single market for capital.

Sergio Gutiérrez Prieto (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse al momento de realizar emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados miembros, lo que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social.
                  

                     Asimismo, estoy satisfecho de que el informe ha recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Σύμφωνα με τον νέο αυτό κανονισμό, η πρόσβαση σε χρηματοδότηση των εταιρειών είναι ένα από τα σημαντικά ζητήματα που οδήγησαν στην κρίση, κι έτσι προτείνονται εναρμονιστικά μέτρα μέσα από τα οποία οι εταιρείες θα μειώσουν το ‘γραφειοκρατικό’ τους κόστος για να μπορούν πιο εύκολα να απευθύνονται σε χρηματοδότηση.
                  

                     Στόχος του κανονισμού είναι η ‘αμερικανοποίηση’ της ευρωπαϊκής οικονομίας και του τρόπου χρηματοδότησης των τραπεζών. Η περαιτέρω ρύθμιση και εναρμόνιση των χρηματοπιστωτικών δραστηριοτήτων μάλλον περισσότερη κερδοσκοπία θα επιφέρει παρά πρόσβαση σε χρηματοδότηση, καθώς δεν είναι η πρόσβαση στη χρηματοδότηση που δημιούργησε την κρίση αλλά η έλλειψη ζήτησης των προϊόντων των επιχειρήσεων από τα συνεχιζόμενα μέτρα λιτότητας. Αυτό το ζήτημα η ρύθμιση αποτυγχάνει να το αντιμετωπίσει πλήρως.
                  

                     Για αυτούς τους λόγους θεωρήσαμε ως ενδεδειγμένη στάση αυτή της καταψήφισης.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this regulation, which constitutes an essential step towards the completion of the Capital Markets Union (CMU). The reform of the current directive will reduce the administrative burden of drawing up prospectuses for all issuers, and in particular for SMEs. It will also make the prospectus a more relevant disclosure tool for potential investors, while unifying EU capital markets to deliver high levels of investor protection, and thus creating growth and jobs.
The aim of this regulation is to ensure investor protection and market efficiency, while enhancing the single market for capital through the publication of a prospectus by a company when securities are offered to the public or admitted to trading. The provision on the data published in the prospectus ensures that investors will be able to make an informed assessment on investment decisions. The prospectus includes information which, according to the nature of the issuer and of the securities, is necessary to enable investors to make an informed evaluation, as well as rules on the conduct of business and the protection of investors.
Such information provides an effective means of increasing confidence in securities and thus of contributing to the proper functioning and development of securities markets.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections to the proposal.

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The proposal grants the regulator (ESMA) and the Commission powers to issue delegated acts, therefore UKIP is against it.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – The introduction of regulations that simplify the lives of SMEs through the standardisation of documents for selling securities is long overdue.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prospektu koji se objavljuje prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili uvrštavanja za trgovanje (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD)), s obzirom da ova uredba predstavlja bitan korak prema dovršenju unije tržišta kapitala, te je cilj gospodarskim subjektima olakšati pristup raznovrsnim izvorima financiranja kapitala iz cijele Europske unije na jednaki način.
                  

                     Potreban je usklađen okvir kojim se osigurava jedinstvenost potrebnih informacija za javnu ponudu vrijednosnih papira. Ovime se uređuje tržište, olakšava postupak posebno za manje tvrtke te štiti ulagače i smanjuje trošak prikupljanja kapitala za poduzeća. Podržavam aktiviranje tržišta nevlasničkih vrijednosnih papira malim ulagačima.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The proposal grants the regulator (ESMA) and the Commission powers to issue delegated acts, therefore UKIP is against it.

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – This is the first legislative proposal associated with the Capital Markets Union and I am proud to have been able to steer the regulation through Parliament. We have introduced the concept of a ‘growth prospectus’ in order to ensure that small businesses are not hindered from getting access to capital by over-burdensome requirements and costs associated with producing a prospectus. We need to reduce administration, harmonise the European regime and help our companies grow.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui établit la position du Parlement sur la réforme relative aux règles applicables à l'émission de prospectus lors d'un placement de titres. Cette réforme s'inscrit dans le cadre du projet de la Commission européenne de créer un marché unique des capitaux qui vise à simplifier la documentation, notamment pour les PME, à harmoniser les régimes nationaux et les régimes encore inégaux entre ‘wholesale’ et ‘retail’ et à centraliser les informations auprès de l'autorité européenne compétente.
                  

Εύα Καϊλή (S&D),
γραπτώς. – Η εναρμόνιση των ενημερωτικών δελτίων που πληροφορούν τους επενδυτές σχετικά με ευκαιρίες και κινδύνους επενδύσεων αποτελεί κρίσιμο στοιχείο για την επιτυχία της Ένωσης των Κεφαλαιαγορών. Σε πολλά κράτη μέλη της ΕΕ, η ποιότητα των πληροφοριών ήταν πλημμελής ή εσκεμμένα ασαφής προκαλώντας έτσι σημαντικές στρεβλώσεις στην αγορά, εξ αιτίας και της κακής παρακολούθησης από τις κατά τόπους ρυθμιστικές αρχές. Με την εισαγωγή κοινών υποχρεωτικών προτύπων σε σχέση με τα επενδυτικά ενημερωτικά δελτία, εισάγεται ουσιαστικά ένα καινούριο σημείο ελέγχου του κινδύνου που προκύπτει από μη ανεπτυγμένα συστήματα διακυβέρνησης εντός των επενδυτικών εταιριών σε κράτη μέλη με πολύ κακή παράδοση, καθώς και ένα ακόμα σημείο ελέγχου του λειτουργικού κινδύνου που ενέχεται σε τέτοιες περιπτώσεις.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Der Bericht geht in die richtige Richtung, bringt mehr und klarere Information für den Verbraucher und schafft Klarheit bei Haftungsfragen seitens der Emittenten. Grundsätzlich ist der Ansatz ein Fortschritt für eine Harmonisierung und schafft gleichzeitig Flexibilität in jenen Bereichen, wo sie notwendig ist. Ich stimme daher dem vorliegenden Bericht zu.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. - A Bizottság javaslata azt a célt lenne hivatott szolgálni, hogy megkönnyítse és olcsóbbá tegye a vállalkozások, különösen a kkv-k számára a tőkebevonást és egyben egyértelmű tájékoztatást biztosítson a potenciális befektetők, köztük a lakossági befektetők számára. Vajmi kevéssé valószínű, hogy a tőkepiaci alapú finanszírozás újraindítása megoldást jelenthet olyan vállalatok számára, melyeknek tevékenységük folytatásához, bővítéséhez több tőkére lenne szükségük, hiszen a gazdasági nehézségek alapvetően a megszorító, neoliberális politika folyományai, amely szűkíti a kkv-k tevékenysége és termékei iránti keresletet. A tőkepiaci unió fő és valós célja a pénzpiacok tevékenységének újraélesztése.
                  

                     Ez sokkal inkább spekulációhoz, mintsem gazdasági fellendüléshez fog vezetni, és nagy valószínűséggel destabilizálja a gazdaságot, ezért a jelentés nem támogatható.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Il corrente prospetto contiene le informazioni necessarie per gli investitori al fine di prendere decisioni di investimento con cognizione di causa.
                  

                     Nell'ambito dei mercati dei capitali, la Commissione ha prospettato una revisione della direttiva sui prospetti in modo da rendere più agevole e meno costoso per le imprese ottenere capitali e fornire informazioni chiare per i possibili investitori. L'attuale direttiva 2003/71/CE armonizza le norme per rendere pubblici i prospetti quando le imprese desiderano raccogliere capitali mediante l'ammissione alla quotazione o offrendo opportunità di investimento al grande pubblico.
                  

                     Al fine di poter prendere una decisione informata, per gli investitori risulta fondamentale avere la possibilità di accedere ad informazioni adeguate. Per tali ragioni mi trovo consenziente ad approvare e sostenere la decisione assunta dal Parlamento.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Sur le plan strictement technique, la refonte du règlement ‘Prospectus’ peut se justifier. Sur la philosophie du texte et de l'Union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME. Les principaux gagnants seront avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Nous sommes plus favorables à des partenariats de long terme des entreprises avec des banques recentrées sur leur métier et sur les prêts à l'économie réelle, et non sur la spéculation et les opérations de marché.
                  

                     J'ai ainsi opté pour l'abstention.
                  

Juan Fernando López Aguilar (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse al momento de realizar emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados miembros, lo que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social.
                  

                     Asimismo, estoy satisfecho de que el informe ha recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra del presente informe debido a que supone un paso adelante en la financiariazión del tejido empresarial de la Unión Europea, adoptando un modelo similar al de los Estados Unidos para impulsar métodos de financiación especulativos para las empresas relacionadas con la economía real principalmente las Pequeñas y Medianas Empresas. Esta propuesta, que establece los requerimientos informativos de dichas empresas, es un paso necesario dentro de la Unión del Mercado de Capitales, para permitir a fondos financieros cortocircuitar los requerimientos bancarios y poder especular directamente con la financiación de las PYMES. Esto redundara en la desestabilización de la economía real y la externacionalización del riesgo del sector financiero sobre las Pequeñas y Medianas Empresas. Es por esto por lo que he decidido votar en contra de este informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La divulgación de información en caso de ofertas públicas de valores o de admisión de valores a cotización en un mercado regulado es vital para proteger a los inversores, eliminando las asimetrías de información entre ellos y los emisores. La armonización de esta divulgación de información permite el establecimiento de un mecanismo de pasaporte transfronterizo que facilite el funcionamiento efectivo del mercado interior en una amplia variedad de valores.
                  

                     No podemos olvidar que la diferenciación de enfoques da lugar a una fragmentación del mercado interior. Por ello considero que es necesario que las normas sobre la divulgación de información en caso de oferta publica o admisión a cotización de valores en un mercado regulado adopten la misma forma jurídica establecida en un reglamento, con el fin de garantizar que las disposiciones que suponen obligaciones directas a quienes intervienen se haga de manera uniforme.
                  

                     Voto favorablemente para la aprobación de este informe porque además considero que este reglamento reforzará la confianza en la transparencia de los mercados del conjunto de la unión, reducirá la complejidad reglamentaria y los costes de búsqueda y de cumplimiento normativo para las empresas.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Ovaj prijedlog je ključan za proces daljnjeg integriranja tržišta kapitala država članica Europske unije. Kako bi se osigurao rast i otvorila nova radna mjesta, potrebno je poduzećima omogućiti pristup raznovrsnijim izvorima kapitala i osigurati djelotvoran rad tržišta. Investitorima i štedišama Unija treba pružiti daljnje opcije učinkovitije upotrebe njihovih financijskih sredstava kako bi se stimulirao gospodarski rast.
                  

                     Prospekt koji se objavljuje prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili uvrštavanja za trgovanje bitan je element unapređenja jedinstvenog tržišta kapitala, jer omogućuje zaštitu ulagača. Izdavanjem i usklađivanjem objavljivanja prospekta uklanja se asimetričnost dostupnosti podataka između njih i izdavatelja. Također, pružene informacije omogućuju ulagačima donošenje utemeljene investicijske odluke.
                  

                     Načela i propisi utvrđeni Direktivom 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća moraju se izmijeniti s obzirom na novosti koje su se pojavile na zakonodavnom i tržišnom planu od trenutka njezina usvajanja. Podržala sam prijedlog uredbe i predložene reforme zato što sadrže dopune koje su važne za daljnju izgradnju unije tržišta kapitala i smanjuju nepotrebne administrativne prepreke.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – The purpose of this proposal is to reform the prospectus rules in order to enhance investor protection and market efficiency while establishing the Capital Markets Union. This information is to be the basis on which investors can decide whether to invest in a variety of securities. I agree that a harmonised EU prospectus is an essential tool for the integration of capital markets throughout the Union.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – Prospekty sú zákonom vyžadované dokumenty, ktoré poskytujú informácie o konkrétnej spoločnosti tak, aby sa na ich podklade mohol investor rozhodnúť, či bude investovať do cenných papierov vydaných touto spoločnosťou. Je dôležité, že navrhovaná smernica odstraňuje zbytočnú administratívnu záťaž pri vytváraní harmonizovaného prospektu. Prospekt schválený vnútroštátnymi orgánmi bude akceptovaný všetkými členskými krajinami Únie bez ďalších schvaľovaní v inej členskej krajine. Zároveň sa vytvárajú podmienky na poskytnutie relevantnejších údajov potencionálnym investorom, čo v konečnom dôsledku môže oživiť kapitálový trh.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Αναφερόμενος στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 14/9/2016, επισημαίνω ότι ψήφισα υπέρ της αναβολής της ψηφοφορίας σύμφωνα με την πρόταση του εισηγητή.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce texte.
                  

                     Sur le plan strictement technique, la refonte du règlement ‘Prospectus’ peut se justifier. La Commission a voulu simplifier la documentation en la rendant à la fois plus concise et plus lisible, ce que nous approuvons. En revanche, sur l'esprit du texte et de l'Union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME.
                  

                     Les principaux gagnants seront avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Nous sommes plus favorables à des partenariats sur la durée entre les entreprises et des banques recentrées sur leur métier et à des prêts à l'économie réelle qu'à la spéculation et aux opérations de marché.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Der Bericht bringt mehr und klarere Informationen für den Verbraucher. Weiter wird Klarheit bei Haftungsfragen seitens der Emittenten geschaffen. Daher unterstütze ich diesen Bericht.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Balsavau už reglamento pakeitimus, nes tai yra vienas svarbiausių žingsnių užbaigiant kurti kapitalo rinkų sąjungą. Kapitalo rinkų sąjungos tikslas – padėti įmonėms pasinaudoti įvairesniais kapitalo šaltiniais visoje Europos Sąjungoje (toliau – Sąjunga), užtikrinti, kad rinkos veiktų efektyviau, o investuotojams ir santaupų turintiems asmenims pasiūlyti papildomų galimybių investuoti savo lėšas, kad būtų skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos;
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. –‘Les prospectus sont des documents requis par la législation, qui fournissent des informations sur une entreprise. Ces informations constituent la base dont les investisseurs ont besoin pour décider de l'opportunité d'investir dans les diverses valeurs mobilières émises par l'entreprise en question.’ Le rapport défend l'idée que le prospectus harmonisé de l'UE est un outil essentiel pour intégrer les marchés des capitaux dans l'ensemble de l'Union. Il en précise le fonctionnement. Ainsi, il convient que ces prospectus ‘devraient comporter un avertissement clair mentionnant les risques, en particulier pour les investisseurs de détail’. Pour ma part je crains que la publication de telles brochures ne suffise pas à lutter contre la finance. En particulier dans le cadre de l'Union des marchés de capitaux et des montages financiers qu'elle permet (titrisation, shadow banking, etc.). Encore de la paperasse et de la bureaucratie. Le benchmarking est une dictature formaliste archaïque. Je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Sur le plan strictement technique, la refonte du règlement ‘Prospectus’ peut se justifier. Sur la philosophie du texte et de l'Union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME. Les principaux gagnants seront avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Nous sommes plus favorables à des partenariats de long terme des entreprises avec des banques recentrées sur leur métier et à des prêts à l'économie réelle qu'à la spéculation et aux opérations de marché.
                  

                     Ainsi, je me suis abstenue.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – O presente regulamento constitui um passo essencial para a realização da União dos Mercados de Capitais, tal como estabelecido na comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu, ao Conselho, ao Comité Económico e Social Europeu e ao Comité das Regiões intitulada ‘Plano de Ação para a Criação de uma União dos Mercados de Capitais’, de 30 de setembro de 2015. A União dos Mercados de Capitais visa ajudar as empresas a aproveitar fontes de capital provenientes de qualquer parte da União Europeia (a seguir designada ‘União’), fazer com que os mercados funcionem de forma mais eficaz e oferecer aos investidores e aforradores oportunidades suplementares de aplicar o seu dinheiro, a fim de aumentar o crescimento e criar postos de trabalho. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in favour of this legislative resolution as it furthers the Union's drive to complete the Capital Markets Union – ensuring proper protection for investors by removing asymmetries of information between them and issuers.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — Je me réjouis de l'adoption de ce rapport qui vise à renforcer les règles relatives aux prospectus qu'une entreprise doit publier pour informer ses investisseurs potentiels. Il s'agit là de mesures destinées à renforcer l'union des marchés des capitaux. L'objectif est de mettre en place un prospectus contenant les informations permettant d'évaluer correctement l'investissement souhaité dans une valeur mobilière. L'accès à l'information est essentiel si nous voulons créer un cadre de confiance propice à l'investissement et donc à la croissance. Le Parlement européen a adopté une position ambitieuse, appelant à une véritable harmonisation européenne du régime. Toutefois, nous devrons à présent rentrer en négociation avec le Conseil pour que cette législation puisse réellement aboutir.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Návrh prepracovania smernice o prospekte si kladie za cieľ zjednodušiť a zlacniť získavanie kapitálu pre podniky, najmä však pre malé a stredné podniky (MSP) a poskytovať jasné informácie potenciálnym investorom vrátane retailových investorov. Je dôležité, aby retailoví investori mali prístup k primeraným informáciám a mohli sa tak informovane rozhodnúť. Návrh podporuje otvorenie trhu s nemajetkovými cennými papiermi pre retailových investorov a zníženie výnimky pre dlhopisy s minimálnou hodnotou nad 100 000 EUR, pričom je ale potrebné zachovať rozlišovanie medzi kvalifikovanými a nekvalifikovanými investormi z hľadiska poskytovania informácií. Investor by mal mať možnosť čítať súhrn prospektu v jednom z úradných jazykov svojho domovského členského štátu, súhrn by sa mal prekladať podľa potreby. Zlepšenie prístupu MSP k financovaniu je prínosom pre MSP aj pre spotrebiteľov, ktorí by mohli tiež mať prospech zo širšieho výberu investičných možností. Návrh podporujem svojim hlasom.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the regulation, which aims to reduce one of the principal regulatory hurdles that issuers face when offering their equity and debt securities to retail and wholesale investors, and also to provide all types of issuers with disclosure rules tailored to their specific needs. At the same time, the proposal aims to make the prospectus a more relevant tool for informing potential investors, especially in a cross-border context. The regulation also simplifies the lives of SMEs by allowing them to use a standard document – that is easy for anyone to fill in without the help of banks or lawyers – to sell their securities.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Bizottság az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló rendelet elfogadására tett javaslatot a Parlamentnek és a Tanácsnak. A Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésében azt ajánlja a Parlamentnek, hogy a Bizottság javaslatát első olvasatban számos lényeges módosítással egységes szerkezetbe foglalt szöveggel fogadja el. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Sur le plan pratique, la refonte de la directive ‘Prospectus’ peut se justifier. Sur la philosophie du texte et de l'union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME. Les principaux gagnants seront avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Nous sommes plus favorables à des partenariats de long terme des entreprises avec des banques recentrées sur leur métier et à des prêts à l'économie réelle qu'à la spéculation et aux opérations de marché. Pour cette raison, et malgré des seuils mieux adaptés aux PME et des obligations simplifiées, nous nous abstenons sur ce texte.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Sur le plan strictement technique, la refonte de la directive ‘Prospectus’ peut se justifier. Sur la philosophie du texte et de l'union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME. Les principaux gagnants seront avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Je suis plus favorable à des partenariats de long terme des entreprises avec des banques recentrées sur leur métier et à des prêts à l'économie réelle qu'à la spéculation et aux opérations de marché. Je m'abstiens donc sur ce rapport.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – Ce texte établit la position du Parlement européen sur la réforme du règlement relatif aux règles applicables à l'émission de prospectus lors d'un placement de titres. Je soutiens notamment l'un des objectifs de cette réforme qui était de simplifier la documentation, notamment pour les PME qui subissent encore trop de contraintes administratives. J'ai voté pour.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – This regulation represents an indispensable step forward towards the completion of the Capital Markets Union. I voted for the report, which will ensure market efficiency and investor protection while enhancing the single market for capital.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea prezentului raport deoarece acesta reprezintă un pas important spre finalizarea uniunii piețelor de capital, abordând problema prezentării informațiilor în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată.
                  

                     Armonizarea acestor norme oferă o mai bună protecție investitorilor și asigură buna funcționare a pieței interne, reducând fragmentarea. Acest lucru va reduce situațiile în care persoanele implicate sunt supuse unor norme diferite în fiecare stat membru, reducând riscul ca prospectele aprobate într-un stat să nu poată fi utilizate într-un alt stat membru.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — This report relates to a ‘prospectus’ – an information and disclosure document – that must be provided to investors in the context of seeking to raise capital on the capital markets. The proposed regulation is part of the Capital Markets Union (CMU). The Commission wants further to harmonise the prospectus regime in the EU so that it will be easier for companies and investors to buy and sell bonds and shares.
The proposed measures specifically aim to: reduce the administrative burden of drawing up of prospectuses for all issuers and in particular for SMEs and frequent issuers of securities and secondary issuances; make the prospectus a more relevant disclosure tool for potential investors, especially in SMEs; and achieve more convergence between the EU prospectus and other EU disclosure rules.
We are in favour of maximum disclosure on risk to consumers, so we are opposed to some of the exemptions, but we are also fundamentally opposed to the CMU. Because of the CMU aspects in the report, I voted against it.

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Määruse eesmärk on tagada investorite kaitse ja turu tõhusus, samal ajal tõhustades ühtset kapitaliturgu. Sellise teabe esitamine, mis vastavalt emitendi ja väärtpaberite olemusele on vajalik selleks, et investorid saaksid teha teadliku investeerimisotsuse, tagab koos äritegevuse eeskirjadega investorite kaitse. Peale selle on see teave tõhus vahend väärtpaberite vastu usalduse suurendamisel, millega aidatakse kaasa väärtpaberiturgude nõuetekohasele toimimisele ja nende arengule. Sobiv viis selle teabe kättesaadavaks tegemiseks on prospekti avaldamine.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The proposal grants the regulator (ESMA) and the Commission powers to issue delegated acts, therefore UKIP is against it.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržala sam ovu zakonodavnu rezoluciju jer smatram kako je točna i potpuna informacija namijenjena svim dionicima ključ povjerenja na tržištu vrijednosnih papira. Vrijednosni papiri se nude javnosti u Uniji tek nakon prethodne objave prospekta, u skladu s Uredbom. Njima se trguje na uređenom tržištu sa sjedištem u Uniji tek nakon prethodne objave prospekta.
                  

                     Države članice mogu odlučiti izuzeti obvezu objavljivanja od javnosti ponuda vrijednosnih papira od prospekta pod uvjetom da ukupno razmatranje ponude u Uniji ne prelazi 5 000 000 eura izračunato tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Javne ponude koje se podnose na temelju izuzeća moraju sadržavati jasnu naznaku da javna ponuda nije granične prirode.
                  

                     Prospekt o rastu u EU-u mora biti standardiziran dokument koji treba obuhvatiti ključne informacije o izdavatelju, vrijednosnim papirima i ponudi. Komisija treba olakšati pristup tržištima kapitala za mala i srednja poduzeća, dakle treba osigurati povjerenje ulagača za ulaganja u takve tvrtke tako da se smanje troškovi i opterećenja za male i srednje poduzetnike.
                  

                     Prospekti također moraju uključivati rizike koji proizlaze iz razine podređenosti sigurnosti i utjecaja na očekivanu veličinu ili vrijeme plaćanja vlasnicima vrijednosnih papira u stečaju, ili bilo kojeg drugog sličnog postupka, uključujući, gdje je to relevantno, nesolventnosti kreditne institucije.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – La refonte de la directive ‘Prospectus’ s'inscrit dans l'Union des marchés de capitaux, lancée par Jonathan Hill, dont un des buts est de dynamiser les alternatives aux financements bancaires pour les entreprises. Faciliter l'appel aux marchés financiers a donc été une des priorités de la Commission.
                  

                     Le terme de prospectus correspond à la documentation que les émetteurs de produits financiers faisant appel public à l'épargne doivent mettre à la disposition des investisseurs. Des exigences trop fortes en termes d'information peuvent créer une charge administrative et des risques de contentieux dissuasifs, notamment pour les PME. Il faut donc fournir une information pertinente et synthétique aux investisseurs, en différenciant selon s'ils sont professionnels ou profanes, sans créer d'obstacles excessifs.
                  

                     Sur le plan strictement technique, la refonte de la directive ‘Prospectus’ peut se justifier. Sur la philosophie du texte et de l'Union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME. Les principaux gagnants seront avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Je suis plus favorable à des partenariats de long terme des entreprises avec des banques recentrées sur leur métier et à des prêts à l'économie réelle qu'à la spéculation et aux opérations de marché. Je préfère donc m'abstenir.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Prijedlog uredbe predstavlja ključan korak prema dovršetku unije tržišta kapitala. Cilj unije tržišta kapitala je pomoći društvima u lakšem pristupanju izvorima kapitala, osiguravanje učinkovitijeg funkcioniranja tržišta te ulagateljima i štedišama ponuditi dodatne mogućnosti korištenja sredstava.
                  

                     Reforma prospekta bi trebala osigurati smanjenje rascjepkanosti financijskih tržišta, diversificiranje izvora financiranja i jačanje prekograničnih tokova kapitala. Stabilnije i snažnije tržište kapitala važan je dio odgovora na izazov jačanja gospodarstva i stvaranja novih radnih mjesta, stoga sam podržao Izvješće zastupnika Ježeka.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport établissant la position du Parlement européen relative aux règles applicables à l'émission du prospectus lors d'un placement de titres. En novembre 2015, la Commission européenne a publié une proposition de règlement européen visant à remplacer la directive 2003/71/CE sur les prospectus. Cette réforme, qui s'inscrit dans le cadre de la création d'un marché unique des capitaux, a pour ambition de diminuer les obstacles aux investissements et de faciliter les levées de fonds sur les marchés financiers. À noter que les PME seront les principales bénéficiaires de cette simplification de la documentation, que les régimes nationaux seront harmonisés et que la centralisation d'informations au niveau de l'Autorité européenne des marchés financiers (AEMF) sera accrue.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The proposal grants the regulator (ESMA) and the Commission powers to issue delegated acts, therefore UKIP is against it.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente, uma vez que o presente regulamento constitui um passo essencial para a realização da União dos Mercados de Capitais, tal como previsto no plano de trabalho da Comissão Europeia para este mandato. A União dos Mercados de Capitais visa ajudar as empresas a aproveitar fontes de capital provenientes de qualquer parte da União Europeia, fazer com que os mercados funcionem de forma mais eficaz e oferecer aos investidores e aforradores oportunidades suplementares de aplicar o seu dinheiro, a fim de aumentar o crescimento e criar postos de trabalho.
                  

                     O objetivo do presente regulamento é assegurar a proteção dos investidores e a eficiência do mercado, reforçando, ao mesmo tempo, o mercado único de capitais. A prestação de informações que, de acordo com a natureza do emitente e dos valores mobiliários, é necessária para que os investidores possam tomar uma decisão de investimento informada, assegura, juntamente com as normas de conduta, a proteção dos investidores. Além disso, tal informação representa um meio eficaz para reforçar a confiança nos valores mobiliários, contribuindo assim para o bom funcionamento e desenvolvimento dos mercados de valores mobiliários.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse al momento de realizar emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados miembros, lo que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social.
                  

                     Asimismo, estoy satisfecho de que el informe ha recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la position de négociation sur la proposition de règlement de la Commission qui modifie les règles inhérentes au prospectus qu'une entreprise européenne doit publier lorsqu'elle souhaite lever des capitaux.
                  

                     Ce texte accorde une importance particulière aux PME en leur permettant de produire une version réduite du prospectus. De plus, il est laissé aux États membres la possibilité d'exempter les émissions de titres inférieures à 5 millions d'euros.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O relatório em causa diz respeito a uma proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo ao prospeto a publicar em caso de oferta pública de valores mobiliários ou da sua admissão à negociação.
                  

                     Esta proposta de regulamento surge no quadro da União dos Mercados de Capitais, no qual a Comissão propôs a revisão da Directiva Prospetos, com o objetivo da simplificação administrativa e, muito concretamente, para facilitar a vida às empresas, libertando-as de ónus desnecessários quando pretendam mobilizar capital ou prestar informações claras e precisas a potenciais investidores.
                  

                     Apoio as alterações que são propostas pelo relator, na medida em que as mesmas conferem maior transparência e melhor acesso das PME aos mercados de capitais, como também confere uma maior transparência e segurança junto dos investidores e consumidores, indo ao encontro das suas legítimas expetativas em termos de opções de investimento.
                  

                     Face ao que precede, o meu voto foi favorável à aprovação deste relatório, que expressa a posição do Parlamento Europeu em primeira leitura.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui établit la position du Parlement sur la réforme des règles applicables à l'émission de prospectus lors d'un placement de titres.
                  

                     Cette réforme a pour objectif de simplifier la documentation, tout particulièrement pour les PME, dans le cadre de l'union des marchés des capitaux. Il s'agit également d'harmoniser les régimes nationaux et de centraliser les informations auprès de l'autorité européenne des marchés financiers.
                  

                     J'ai soutenu ce rapport parce qu'il s'inscrit dans les mesures nécessaires pour la création d'un réel marché unique des capitaux. Il est essentiel que l'Europe poursuive son action afin de lever les obstacles qui restreignent les investissements dans l'Union.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de esta propuesta de Reglamento, destinada a establecer las reglas que deben cumplir las compañías financieras cuando informan al consumidor sobre los productos financieros que ponen en venta. Por una parte nos parece que esta regulación, así como todas las que se engloban en el proyecto de la Comisión de la Unión de Mercado de Capitales, promueve una economía financiarizada con alta tendencia a la inestabilidad financiera y la especulación, con una capacidad cada vez más limitada de los Estados para dirigir los flujos de financiación hacia actividades y proyectos de interés general. Por otra parte nos parece que la regulación de los prospectos que se propone es excesivamente laxa y no contiene elementos suficientes para advertir de los riesgos y responsabilidades que adquiere el consumidor al comprar estos productos.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra del presente informe debido a que supone un paso adelante en la financiariazión del tejido empresarial de la Unión Europea, adoptando un modelo similar al de los Estados Unidos para impulsar métodos de financiación especulativos para las empresas relacionadas con la economía real principalmente las Pequeñas y Medianas Empresas. Esta propuesta, que establece los requerimientos informativos de dichas empresas, es un paso necesario dentro de la Unión del Mercado de Capitales, para permitir a fondos financieros cortocircuitar los requerimientos bancarios y poder especular directamente con la financiación de las PYMES. Esto redundara en la desestabilización de la economía real y la externacionalización del riesgo del sector financiero sobre las Pequeñas y Medianas Empresas. Es por esto por lo que he decidido votar en contra de este informe.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne – Podporila som návrh uznesenia, pretože nariadenie predstavuje zásadný krok na ceste k dobudovaniu únie kapitálových trhov, ako sa uvádza v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Akčný plán na vybudovanie únie kapitálových trhov z 30. septembra 2015. Cieľom únie kapitálových trhov je pomôcť podnikom využiť rozmanitejšie zdroje kapitálu z akéhokoľvek miesta v Európskej únii , zefektívniť fungovanie trhov a ponúkať investorom a sporiteľom dodatočné príležitosti, aby ich peniaze mohli zarábať, s cieľom posilniť rast a vytvárať pracovné miesta. Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť ochranu investorov a efektívnosť trhu a zároveň posilniť jednotný kapitálový trh. Poskytovanie informácií, ktoré sú podľa povahy emitenta a cenných papierov nevyhnutné na to, aby investori mohli prijať informované investičné rozhodnutie, zabezpečuje spolu s pravidlami podnikania ochranu investorov. Takéto informácie navyše predstavujú účinný prostriedok na zvýšenie dôvery k cenným papierom, a tým prispievajú k náležitému fungovaniu a rozvoju trhov s cennými papiermi.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – V rámci budovania Únie kapitálových trhov je dôležité harmonizovať predpisy členských štátov, aby finančné nástroje, ktoré budú v rámci neho fungovať, mohli byť využívané čo najoptimálnejšie.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Europäischen Parlaments und des Rates über den Prospekt, der beim öffentlichen Angebot von Wertpapieren oder bei deren Zulassung zum Handel zu veröffentlichen ist, habe ich zugestimmt.
                  

                     Natürlich gibt es auch hier Licht und Schatten, zum Beispiel dass eine Verordnung die bestehende Richtlinie ersetzt. Gleichwohl ist die Verordnung inhaltlich eine Verbesserung gegenüber dem Status quo unter der Geltung der Börsenprospektrichtlinie. Denn die Verordnung gibt dem nationalen Gesetzgeber einen größeren Spielraum als er ihn unter der Richtlinie derzeit innehat. Das ist im Wesentlichen der guten Vorarbeit des inzwischen aus dem EU-Parlament ausgeschiedenen ersten Berichterstatters zu verdanken, der eine sehr liberale und souveränitätsfreundliche, den Wettbewerb der Nationalstaaten anfeuernde liberale Lösung vorgelegt hat, die weit über den kurz gegriffenen Vorschlag der Kommission hinausgeht. Im weiteren Verlauf, also dem nun folgenden Trilog, werde ich das Verfahren als Schattenberichterstatterin meiner Fraktion weiter verfolgen.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Direktivom o prospektu 2003/71/EZ usklađuju se pravila za objavljivanje prospekata kada poduzeća žele prikupiti kapital bilo emisijom dionica bilo pružanjem mogućnosti ulaganja općoj javnosti. Posljedično je Komisija u sklopu unije tržišta kapitala predložila reviziju Direktive o prospektu u cilju pojednostavljena postupka i smanjenja troška te pružanja jasnih informacija ulagateljima.
                  

                     Odbor IMCO zadužen je za zakonodavni nadzor interesa potrošača u cijelom nizu sektora, uključujući i sektor financijskih usluga te unapređivanje konkurentnosti na jedinstvenom tržištu. Podržavam Izvješće o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prospektu koji se objavljuje prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili uvrštavanja za trgovanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje.
                  

                     S to uredbo bomo naredili en korak pri vzpostavitvi unije kapitalskih trgov, s katero bomo podjetjem omogočili dostop do bolj raznolikih virov kapitala kjer koli v Evropski uniji, zagotovili učinkovitejše delovanje trgov ter vlagateljem in varčevalcem ponudili priložnosti za učinkovitejše vlaganje denarja, da se poveča rast in ustvarijo delovna mesta. Prav tako bomo z uredbo zagotovili zaščito vlagateljev in tržno učinkovitost ter okrepiti enotni trg kapitala.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Σύμφωνα με τον νέο αυτό κανονισμό, η πρόσβαση σε χρηματοδότηση των εταιρειών είναι ένα από τα σημαντικά ζητήματα που οδήγησαν στην κρίση, και έτσι προτείνονται εναρμονιστικά μέτρα μέσα από τα οποία οι εταιρείες θα μειώσουν το ‘γραφειοκρατικό’ τους κόστος για να μπορούν πιο εύκολα να απευθύνονται σε χρηματοδότηση.
                  

                     Στόχος του κανονισμού είναι η ‘αμερικανοποίηση’ της ευρωπαϊκής οικονομίας και του τρόπου χρηματοδότησης των τραπεζών. Εν τούτοις, η περαιτέρω ρύθμιση και εναρμόνιση των χρηματοπιστωτικών δραστηριοτήτων μάλλον περισσότερη κερδοσκοπία θα επιφέρει παρά πρόσβαση σε χρηματοδότηση, καθώς δεν είναι η πρόσβαση στη χρηματοδότηση που δημιούργησε την κρίση αλλά η έλλειψη ζήτησης των προϊόντων των επιχειρήσεων από τα συνεχιζόμενα μέτρα λιτότητας. Αυτό το ζήτημα η ρύθμιση αποτυγχάνει να το αντιμετωπίσει πλήρως. Γι' αυτό καταψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Ο συγκεκριμένος κανονισμός σηματοδοτεί στην ουσία την επανέναρξη της δραστηριότητας των χρηματοπιστωτικών αγορών, γεγονός που θα ενισχύσει την κερδοσκοπία και θα αποσταθεροποιήσει τις οικονομίες.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról szóló jelentést. A tőkepiaci unió fő célja a tőkebevonás megkönnyítése a tőkepiacokon, ebben pedig nagy szerepe van egy harmonizált uniós tájékoztatónak. A nagyobb hatékonyság biztosítása érdekében fontos a tájékoztatóról szóló irányelv felülvizsgálata, amely egyben a tőkepiaci unió létrehozása szempontjából is lényeges.
                  

                     Egyetértek a jelentéssel, amely elfogadta a bizottsági álláspontot, különös tekintettel a nem részvényjellegű értékpapírok piacának a lakossági befektetők előtti megnyitására, illetve arra, hogy a befektetőnek legyen lehetősége az összefoglalót saját tagállamának valamelyik hivatalos nyelvén olvasnia. Ezentúl üdvözlöm a kkv-k tőkepiacokhoz való hozzáférésének könnyítését szolgáló módosításokat.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
in writing. – I support this report because it aims to simplify the lives of SMEs by allowing them to use a standard document – easy for anyone to fill without the help of banks or lawyers – to sell their securities. Helping cross-border investment and deepening the capital market is at the heart of the proposals. But, in order to create a real Capital Markets Union and to deepen EU capital markets, we have to move away from 28 different national regimes by creating the same rules for all companies in all Member States. With this report, we will be able to achieve or improve several important things for European citizens, such as: reduced legal costs and red tape; reduced fragmentation of practices across Member States and a move towards deeper integration of the capital markets in the EU; unlocked liquidity from institutional investors who are currently facing a low-interest-rate environment and sitting on capital; and harmonised investor protection rules across the different pieces of legislation.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je suis d'accord avec la proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil concernant le prospectus à publier en cas d'offre au public de valeurs mobilières ou en vue de l'admission de valeurs mobilières à la négociation. Le texte comble les lacunes législatives à ce sujet.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of revising the directive on the prospectus. Prospectuses are legally required documents, presenting information about a company, that inform investors about investment opportunities in the company's securities. I believe that this is an important tool to reduce the fragmentation of financial markets and to increase investor protection, and thereby enable the European economy to pick up again.
In fact, this revision will make it easier and cheaper for companies to raise capital in the EU by reducing the administrative burden, in particular for SMEs. It will also make the prospectus a more relevant disclosure tool for potential investors by further standardising this document.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Podržavam ovu uredbu jer joj je cilj utvrditi zahtjeve za sastavljanje, odobrenje i distribuciju prospekta koji se objavljuje prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili uvrštavanja za trgovanje na uredbenom tržištu uspostavljenom u državi članici. Slažem se kako prethodno spomenutim prospektom trebaju biti obuhvaćene informacije koje su ulagateljima potrebne za donošenje utemeljenih investicijskih odluka.
                  

                     Osobito podržavam prijedlog Komisije da se revidira Direktiva o prospektu kako bi se pojednostavili postupci i smanjili troškovi prikupljanja kapitala za poduzeća, posebice mala i srednja poduzeća. Bitno je da mali ulagatelji imaju pristup potreban informacijama na temelju kojih mogu donositi utemeljene odluke, te da se malim i srednjim poduzećima omogući bolji pristup financijskim sredstvima.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog prospekta, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, sem podprla, saj prospekt vsebuje ustrezne in potrebne informacije, ki bi jih vlagatelj razumno zahteval v zvezi z naložbo v vrednostne papirje.
                  

                     Na podlagi teh informacij vlagatelj lahko oceni sredstva in obveznosti, finančni položaj, poslovni izid, prospekte izdajatelja in morebitnega garanta ter pravice, ki izhajajo iz takih vrednostnih papirjev.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de esta propuesta de regulación, destinada a establecer las reglas que deben cumplir las compañías financieras cuando informan al consumidor sobre los productos financieros que ponen en venta. Por una parte nos parece que esta regulación, así como todas las que se engloban en el proyecto de la Comisión de la Unión de Mercado de Capitales, promueve una economía financiarizada con alta tendencia a la inestabilidad financiera y la especulación, con una capacidad cada vez más limitada de los Estados para dirigir los flujos de financiación hacia actividades y proyectos de interés general. Por otra parte nos parece que la regulación de los prospectos que se propone es excesivamente laxa y no contiene elementos suficientes para advertir de los riesgos y responsabilidades que adquiere el consumidor al comprar estos productos.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – La refonte de la directive ‘Prospectus’ s'inscrit dans l'Union des marchés de capitaux, lancée par Jonathan Hill, dont un des buts est de dynamiser les alternatives aux financements bancaires pour les entreprises. Faciliter l'appel aux marchés financiers a donc été une des priorités de la Commission.
                  

                     Sur le plan strictement technique, la refonte de la directive prospectus peut se justifier. Sur la philosophie du texte et de l'Union des marchés de capitaux, il est plus contestable de vouloir financiariser davantage le financement des entreprises, notamment des PME. Les principaux gagnants seront avant tout les entreprises de marché et les banques d'affaires. Nous sommes plus favorables à des partenariats de long terme des entreprises avec des banques recentrées sur leur métier et à des prêts à l'économie réelle qu'à la spéculation et aux opérations de marché.
                  

                     J'ai choisi l'abstention.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A tájékoztatókról szóló, jelenleg hatályos 2003/71/EK irányelv azokat a szabályokat harmonizálja, melyek a részvények tőzsdei jegyzésre történő kibocsátása vagy befektetési lehetőségek nyilvános felkínálása révén tőkét bevonó cégek által kiadandó tájékoztatók közzétételére vonatkoznak. A mostani javaslatot szavazatommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Hemos votado en contra de esta propuesta de regulación, destinada a establecer las reglas que deben cumplir las compañías financieras cuando informan al consumidor sobre los productos financieros que ponen en venta. Por una parte nos parece que esta regulación, así como todas las que se engloban en el proyecto de la Comisión de la Unión de Mercado de Capitales, promueve una economía financiarizada con alta tendencia a la inestabilidad financiera y la especulación, con una capacidad cada vez más limitada de los Estados para dirigir los flujos de financiación hacia actividades y proyectos de interés general. Por otra parte nos parece que la regulación de los prospectos que se propone es excesivamente laxa y no contiene elementos suficientes para advertir de los riesgos y responsabilidades que adquiere el consumidor al comprar estos productos.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
por escrito. – Me he abstenido en este informe. Conseguimos que mis enmiendas de protección a los inversores minoristas para evitar estafas como las de las preferentes se aceptaran, cosa que es muy positiva. Pero el texto en su conjunto es desequilibrado y desregulador, beneficiando a las grandes empresas reduciendo sus obligaciones de hacer público los riesgos de sus emisiones.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading. The aim of this regulation is to ensure investor protection and market efficiency, while enhancing the single market for capital. The provision of information, according to the nature of the issuer and of the securities, is necessary to enable investors to make an informed investment decision, and ensures, together with rules on the conduct of business, the protection of investors. I voted in favour because I believe that such information contributes to the proper functioning and development of securities markets.

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre el Reglamento relativo al folleto informativo que debe publicarse al momento de realizar emisiones de títulos, ya que se homogenizan las condiciones en todos los Estados miembros, lo que contribuye a reforzar el mercado único de servicios financieros y capitales.
                  

                     El mercado interior no deja de ser una de las piezas fundamentales para avanzar en clave federal en la integración europea en las dimensiones económica, política y social.
                  

                     Asimismo, estoy satisfecha de que el informe ha recogido nuestra propuesta relativa a que no se pueda excluir a ningún comprador de emisiones por razón de nacionalidad o residencia, aun cuando las emisiones se acojan a la exención cuantitativa que permite no publicar el folleto informativo o prospecto.
                  

                     Al mismo tiempo, el informe deja claro que si el emisor publica el folleto informativo pudiendo haberse acogido a la exención cuantitativa, la emisión no tendrá que cumplir requisitos adicionales en otros Estados miembros distintos de donde se produce la misma.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Estamos de acordo que é de extrema importância para os investidores terem informações fiáveis e precisas e um alto grau de transparência.
                  

                     Recusamos é que, a reboque desta noção de transparência, se distorça por completo a génese desta crise. A transparência ajuda e é bem-vinda. Mas não se acredite que foi a falta de transparência a causa da crise financeira. A crise foi provocada pela ganância dos grandes investidores institucionais que tinham toda a informação possível, mas que, ainda assim, não quiseram abrir mão dos seus lucros. O problema foi a espiral especulativa que envolveu a banca e as restantes instituições financeiras que sabiam que podiam arriscar porque sabiam e sabem, hoje, que poderão contar sempre com os governos e os bancos centrais para resolver este problema.
                  

                     Por mais regulação que possam inventar, não há nada que apague, hoje, a necessidade do controlo público do sistema financeiro.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht geht in die richtige Richtung, bringt mehr und vor allem klarere Information für den Verbraucher und schafft Klarheit bei Haftungsfragen seitens der Emittenten. Grundsätzlich ist der Ansatz ein Fortschritt, um Einheitlichkeit zu gewährleisten, und schafft gleichzeitig Flexibilität dort, wo sie notwendig ist. Daher habe ich dem Bericht zugestimmt.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje.
                  

                     Menim, da uredba predstavlja pomemben korak k vzpostavitvi unije kapitalskih trgov, to je zagotavljanje učinkovitejšega delovanja trgov ter ponujanje priložnosti vlagateljem in varčevalcem za učinkovitejše vlaganje denarja, da se poveča rast in ustvarijo delovna mesta.
                  

                     Prav tako menim, da je razkritje informacij v primeru javnih ponudb ali sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranem trgu ključnega pomena za zaščito vlagateljev, saj odpravlja neusklajenost informacij med vlagatelji in izdajatelji.
                  
12.4.   Asylum: provisional measures in favour of Italy and Greece (A8-0236/2016 - Ska Keller)

Suulliset äänestysselitykset


Jiří Pospíšil (PPE). – Paní předsedající, já jsem tuto zprávu, která se týká kvót a evropské azylové politiky, nepodpořil, stejně jako jsem nikdy zde na plénu nepodpořil kvóty, tzn. nucené rozdělování uprchlíků do jednotlivých členských států Evropské unie. Jsem přesvědčen, že tato politika v reálu nemůže fungovat, praxe to ostatně ukazuje, a to, že jsme dnes přijali další návrh bez reflexe reality, bez toho, jak v praxi azylová politika funguje, mi připadá, že je tak trošku utopie. Mrzí mě to, měli bychom spíše vnímat realitu, zamýšlet se nad tím, jak současnou situaci pragmatickým selským rozumem řešit, a nevymýšlet další projekty, které nebudou fungovat. Jsem přesvědčen, že tento návrh, který dnes prošel, skončí pouze jako utopie, která v praxi nebude naplněna.
                  

Peter Jahr (PPE). – Frau Präsidentin! Ich habe für den Bericht gestimmt, weil ich ganz einfach der Meinung bin: Es ist richtig, wir müssen praktikable Lösungen finden. Aber wir können dies nur europäisch tun, und wir brauchen auch die europäische Solidarität aller Mitgliedstaaten der Europäischen Union. Dazu gehört natürlich auch, dass wir die Problematik Einreise, Asylberechtigung, Sicherheit der Dokumente, Rückführung der nichtberechtigten Asylbewerber europäisch lösen.
                  

                     Und trotzdem wird es zum Schluss so sein, dass wir Menschen haben, die der Hilfe bedürfen und die wir in der Europäischen Union aufnehmen müssen. Ich denke, es ist der richtige Grundansatz, auch zu dieser zweiten oder dritten Aufgabe zu sagen: Wenn es um die humanitäre Hilfe für Menschen geht, stehen wir in europäischer Gesamtsolidarität und helfen uns gegenseitig. Das ist an sich der Duktus des Berichts, und deshalb konnte ich zustimmen.
                  

Stanislav Polčák (PPE). – Paní předsedající, já jsem tuto zprávu rovněž nepodpořil a to z důvodu, který považuji za poměrně závažný a chci jej zde vysvětlit.
                  

                     Jsem přesvědčen, že předložený návrh Komise byl relativně správný. Obsahoval dobrou míru kompromisů a myslím si, že to bylo řešení, které zaprvé navazovalo na již před půl rokem přijaté rozhodnutí, které se vztahovalo ve prospěch Itálie a Řecka, a zadruhé obsahovalo i jistou míru shody mezi členskými státy.
                  

                     Zpráva, která nám byla předložena od paní kolegyně Ska Kellerové, ovšem tyto mantinely do jisté míry bortí a chci to ilustrovat na případu, že do té kvóty, která má být zahrnuta do přerozdělení, nemají být zahrnováni ti uprchlíci, kteří budou přicházet na základě dohody EU s Tureckem, tzn. ten příklad 1:1. Pokud tito uprchlíci nebudou započítáváni do kvóty, která je již dříve vyjednaná, tak si myslím, že tím ale oslabujeme dohodu s Tureckem a z tohoto důvodu já jsem nemohl tuto zprávu podpořit.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Gli Stati membri devono impegnarsi a distribuire le responsabilità per ricollocare i 160 000 richiedenti asilo provenienti dalla Grecia e dall'Italia.
                  

                     Essi devono intensificare gli sforzi per far funzionare al meglio lo schema europeo di ricollocamento. La trasformazione di posti per il ricollocamento in posti di reinsediamento di profughi provenienti dalla Turchia, punto chiave dell'accordo UE, non risulta essere il modo migliore per la corretta implementazione dello schema di ricollocamento.
                  

                     Poiché credo fermamente che, in un'ottica di solidarietà europea, sia necessario che ogni Stato membro rispetti gli accordi accogliendo il numero di rifugiati che gli competono, ho votato a favore.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP MEPs voted against this consultation procedure vote, which is technically non-legislative. UKIP rejects the role of the European Border and Coast Guard in the migration crisis. Moreover, UKIP also opposes the compulsory resettlement of migrants across EU nations.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – I supported the report and voted in favour. The report is strong on protecting the concept of shared responsibility for the refugee crisis, and it calls for safe and legal access for refugees, is committed to family reunification, acknowledges the dire situation in Greece and Italy and seeks to add Afghan refugees to the relocation category.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport. Nous devons montrer plus de solidarité entre nous et créer enfin un système d'asile véritablement européen.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I voted in favour of the report on the Council proposal concerning provisional measures in favour of Italy and Greece. The objective of the Council proposal is to amend Council Decision (EU) 2015/1601 to relocate people in need of international protection from Italy and Greece.
In the framework of the existing commitments under EU-Turkey cooperation in the field of migration, the proposal responds to the need for further measures on resettlement to Turkey. The 54 000 relocation places provided for will now be available for the purpose of resettling Syrians from Turkey in the EU through the 1:1 scheme. Pursuant to the proposed amendment, the EU Member States may meet their commitments by admitting Syrians to their territory directly from Turkey. Important points are that the number of resettled Syrians would be deducted from Member States' relocation quotas, and that each Member State which uses this facility would receive the sum of EUR 6 500 per person.

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – In dieser Entschließung fordert das Parlament die Ablehnung eines Vorschlags der Kommission, welcher beinhaltet, 54.000 Plätze des Programms zur Umsiedlung von Flüchtlingen aus Italien und Griechenland in das Hoheitsgebiet anderer Mitgliedstaaten aufzugeben und stattdessen die gleiche Anzahl syrischer Flüchtlinge aus der Türkei neu in der EU anzusiedeln (gemäß dem EU-Türkei-Abkommen). Das Parlament fordert die EU-Länder auf, ihre Zusagen zu erfüllen und aus Griechenland und Italien umgesiedelte Flüchtlinge aufzunehmen. Nur so kann der Migrationsdruck für die Mitgliedstaaten an den Außengrenzen gemindert werden und gleichzeitig illegaler Einwanderung entgegengewirkt werden, indem sichere und legale Wege in die EU eröffnet werden.
                  

                     Auch ich habe den Vorschlag der Kommission abgelehnt, da ich der Meinung bin, dass es dringend notwendig ist, Notumsiedlungen aus Griechenland und Italien in andere EU-Mitgliedstaaten durchzuführen, um die Notlage in Griechenland und das Risiko einer Verschlechterung der Situation in Italien zu bekämpfen. Ich bin ebenfalls der Meinung, dass das Umsiedlungsprogramm ein Instrument der Solidarität ist und nicht mit der Neuansiedlungsregelung durcheinanderzubringen sein sollte. Darüber hinaus plädiere ich weiterhin für eine gerechte Umverteilung der Flüchtlinge und bedaure sehr, dass es weiterhin Länder gibt, die noch keinen einzigen Flüchtling aufgenommen haben.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – La Commission européenne veut utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation accepté par les représentants européens en septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE, conformément à l'accord UE-Turquie sur les migrations.
                  

                     La résolution propose que les États membres mettent à disposition au moins un tiers de leurs places de relocalisation avant le 31 décembre 2016. Elle ajoute que si l'État membre de relocalisation n'approuvait pas la relocalisation dans un délai de deux semaines, l'approbation devrait être supposée avoir été donnée.
                  

                     Le texte souligne qu'à ce jour, seul un très faible nombre de réfugiés syriens ont été relocalisés dans l'Union. Il rappelle la résolution du Parlement européen du 12 avril 2016 dans laquelle celui-ci a appelé à définir plus d'itinéraires sûrs et licites dans l'Union pour les demandeurs d'asile et les réfugiés, y compris l'adoption par l'UE d'un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation, la mise en place de programmes d'admission humanitaire par tous les États membres et une utilisation plus large des visas humanitaires.
                  

                     Nous rejetons la politique de répartition des migrants qui s'est d'ailleurs avérée un échec cinglant. Ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique. Je m'y suis donc opposée.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – I do not believe that the European Union should play a role in asylum, a matter which in my view is subject to the sovereignty of Member States.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje. Šiuo pakeitimu valstybėms narėms leidžiama iš joms priskirto perkeliamų Europos Sąjungoje asmenų skaičiaus atimti skaičių Turkijoje esančių sirų, priimtų į jų teritoriją vykdant perkėlimą į ES, humanitarinį priėmimą arba kitų formų teisėtą priėmimą pagal nacionalines ar daugiašales programas, išskyrus perkėlimo į ES programą.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – Az előterjesztés tárgya: EP-állásfoglalás konzultációs eljárás keretén belül a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról. A javaslat lényege szerint a kötelező áthelyezési rendszer jogi kereteinek a megteremtését szolgálja, látszólag Görögország és Olaszország megsegítésének hivatkozásával, de valójában az Európát szétzilálni hivatott nagy bevándoroltatási terv végrehajtását jelenti. A tagállamok számára kötelezően írná elő a nyilvánvalóan nemzetközi jogi értelemben nem menekültnek, hanem gazdasági bevándorlónak tekintendő, európai kultúrától idegen milliók beözönlésének elősegítését a tagállamok számára előírt befogadási kvóta alapján.
                  

                     Az előterjesztés a Tanács javaslatánál is tovább megy és teljes, feltétlen liberális befogadás elvén áll és a tagállami identitásvédelem-elvét határozottan tagadja. A javaslat szerint az áttelepítés nem történhet az áthelyezés kárára, mindkettő a szolidaritás fontos eszközét képezi. Az áthelyezés a tagállamok közötti belső szolidaritás formája, míg az áttelepítés és a humanitárius befogadás vagy a befogadás más formái a menekültek többségét befogadó harmadik országokkal vállalt külső szolidaritás formái. Mindez csupán játék a szavakkal, a lényeg ugyanaz: a nemzetállamok szétverésének nagy projektje, Európa identitásának, kultúrájának feladása. Mindezek alapján természetesen a jelentés elfogadását elutasítottam.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport qui précise que les relocalisations ne devraient s'appliquer qu'aux demandeurs de nationalité syrienne, irakienne, érythréenne ou afghane ou à ceux qui possèdent une nationalité pour laquelle la part des décisions accordant une protection internationale est égale ou supérieure à 75 %.
                  

                     Le rapport souligne par ailleurs que la réinstallation ne devrait pas se faire au détriment de la relocalisation, qui est une forme de solidarité interne entre les États membres.
                  

                     Les députés ont également attiré l'attention sur le faible nombre de réfugiés relocalisés au sein de l'Union jusqu'à présent.
                  

Beatriz Becerra Basterrechea (ALDE),
por escrito. – En esta resolución legislativa el Parlamento concede su aprobación a la celebración del Acuerdo con los Estados del AAE de la Comunidad para el desarrollo del África Meridional (Botsuana, Lesoto, Mozambique, Namibia, Sudáfrica y Suazilandia). Este Acuerdo busca aumentar la cooperación con esta región de África. Contiene disposiciones para promover el comercio y el desarrollo, la promoción de la integración regional, y contiene cláusulas de respeto de los valores y de seguimiento de la aplicación del Acuerdo.
                  

                     Sin embargo, este acuerdo supone una amenaza para el sector agrícola español, en especial al citrícola, debido a la competencia desleal que permite y a la falta de reciprocidad. Comparto los objetivos de favorecer la cooperación interregional y ayudar al crecimiento económico de del África meridional, pero no sin transparencia, a costa del sector agrícola español y sin tener en cuenta sus demandas y su posible impacto, ni de prever medidas compensatorias.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Il prolungarsi della crisi migratoria rende sempre più evidente lo sforzo che paesi come Grecia e Italia mettono in campo quotidianamente per gestire l'afflusso di migliaia di migranti che sbarcano sulle coste d'Europa in fuga dalla miseria e dai conflitti.
                  

                     La relazione Keller, che ho sostenuto con convinzione, affronta il problema dell'asilo e delle misure temporanee a beneficio di Italia e Grecia, modificando la proposta originariamente presentata dalla Commissione. Il Parlamento ha infatti bocciato la disposizione che prevedeva di utilizzare i 54 000 posti originariamente destinati alla ricollocazione di richiedenti asilo da Grecia e Italia in altri Stati membri dell'UE per il reinsediamento dei rifugiati siriani dalla Turchia all'UE. Il regime di trasferimento previsto all'interno dell'Unione non deve essere confuso con quello della ricollocazione che riguarda un paese non UE, come invece suggerito dalla Commissione.
                  

                     I due paesi mediterranei si trovano oggi ad affrontare una situazione complessa che rischia il deterioramento; occorre al più presto che tutti gli Stati membri si attivino per tener fede alla promessa fatta di ricollocare 160 000 richiedenti asilo entro due anni. L'Unione europea deve dimostrare l'esistenza di un vero vincolo di solidarietà tra gli Stati, da questo dipende il suo stesso futuro.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos a favor de un Informe que se opone al Acuerdo UE-Turquía y al esquema de readmisiones planteado por la Comisión en el marco de su política migratoria vulneradora de los derechos humanos. Compartimos la crítica a los Estados miembro por su mezquino comportamiento a la hora de acoger personas necesitadas de protección internacional en su territorio y en la necesidad de actuar en corresponsabilidad con Grecia e Italia a la hora de enfrentar con recursos suficientes y de manera solidaria la mayor crisis humanitaria en Europa desde la 2da Guerra Mundial.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer a la ponente y a los ponentes alternativos del informe su trabajo y empeño en conseguir un acuerdo en relación con las medidas provisionales en favor de Italia y Grecia en materia de asilo. He apoyado además la enmienda referida al hecho de que numerosos solicitantes necesitados de protección internacional que actualmente se encuentran en estos dos países no pueden beneficiarse del plan de reubicación al estar sujetos al Reglamento (UE) n.o 604/2013 y apoyo la idea de que los Estados miembros deben aplicar sin demora el derecho a la reunificación familiar previsto en dicho Reglamento y agilizar así los casos vulnerables para permitir la reunificación lo antes posible.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – La Commission européenne veut utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation accepté par les représentants européens en septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE, conformément à l'accord UE-Turquie sur les migrations. La résolution veut en réalité que les États mettent à disposition au moins deux tiers de leurs places de relocalisation avant le 31 décembre 2016. Si l'État membre n'approuve pas la relocalisation dans un délai de 2 semaines, celle-ci est considérée comme acceptée. Le texte insiste sur le très faible nombre de réfugiés syriens relocalisés dans l'UE, demande la mise en place d'un dispositif contraignant pour la réinstallation des migrants, la mise en place de programmes d'admission humanitaire par tous les États membres et une utilisation plus large des visas humanitaires. Étant opposée à la politique de répartition des migrants qui est un échec et qui conduit à plus d'immigration, j'ai voté contre ce rapport.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – A distanza di un anno dall'entrata in vigore nell'UE del meccanismo di ricollocamento e di reinsediamento dei migranti, i numeri hanno dimostrato che noi della Lega avevamo ragione. Anche i vertici UE hanno dovuto ammettere che è stato un completo fallimento: su 160 000 ricollocamenti previsti entro il 2017 per alleviare l'emergenza immigrazione in Italia e Grecia, ad oggi ne sono stati effettuati solo poco più di 3 000.
                  

                     Tuttavia questa relazione insiste sul fatto che la colpa del fallimento di questo meccanismo è degli Stati membri e non della UE, che con le sue folli politiche non fa nulla per fermare l'invasione di clandestini in corso in Italia. Per tutti questi motivi non ho sostenuto il testo con il mio voto.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – La Decisión 2015/1601 indicó que los refugiados debían ser reubicados de Italia y Grecia hacia el territorio de otros Estados miembros.
                  

                     Hasta el momento, los Estados miembros no han llegado a movilizar las plazas de reubicación que se tenían previstas. Por ello, se presenta la necesidad de que los Estados miembros asuman sus obligaciones y se cumpla el acuerdo de reasentamiento. Es imperativo que los Estados miembros den una respuesta solidaria al reto que plantea la crisis de refugiados que sirva de base para desarrollar un verdadero Sistema Europeo de Asilo.
                  

                     Por ello, he votado a favor del Informe.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Szeretném felhívni a figyelmet, hogy a menedékkérők elosztásának e módja továbbra sem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden állam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá, a kötelező relokáció növeli a húzó hatást és a másodlagos migrációs mozgások kezelésére sem ad választ. Mindemellett, a relokáció a gyakorlatban nem működik, a 120.000 fős kötelező, valamint a 40.000 fős önkéntes betelepítési kvótából 2015 szeptembere óta mindössze 4741 személy került áthelyezésre. Véleményem szerint Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek.
                  

                     Ehhez pedig nem a migránsokat kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni. Törökország mellett a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államok megsegítése is szükséges. Az Európai Parlament jelentése – ahelyett, hogy az EU-török megállapodás technikai formába öntésére szorítkozott volna – ezen félresikerült mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését. Mindezek figyelembevételével a jelentés elfogadása ellen szavaztam.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – Con il voto di oggi, e alla vigilia del vertice di Bratislava, il Parlamento ribadisce ancora una volta che gli Stati membri devono rispettare gli impegni presi circa la ricollocazione dei rifugiati arrivati nei paesi di prima linea come Italia e Grecia.
                  

                     La relatrice ha giustamente evidenziato che lo schema di ricollocazione è un vero e proprio strumento di solidarietà, che se possibile va rinforzato e non indebolito. Dati alla mano siamo ben lontani dalla cifra dei 160 000 rifugiati da ridistribuire – alcuni Stati membri non hanno accolto nemmeno un rifugiato – e mentre in Italia continuano gli sbarchi, sarebbe fuorviante, come rilevato nella relazione, far rientrare in questa cifra 54 000 rifugiati che verrebbero reinsediati dalla Turchia verso l'UE.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće o privremenim mjerama u korist Italije i Grčke. Italija i Grčka su preopterećene priljevom izbjeglica te se raspoređivanjem dijela izbjeglica na druge zemlje članice olakšava njihovo funkcioniranje. Smatram kako moramo pokazati više solidarnosti između sebe i stvoriti učinkovit europski azilantski sustav.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce texte ne fait que rendre encore plus contraignants les effets de la résolution du Parlement européen du 12 avril 2016 qui visait à imposer aux États membres un quota de réinstallation de migrants syriens.
                  

                     Cette politique ayant déjà largement échouée, j'ai voté contre.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – La tragedia umana che si sta svolgendo nel Mediterraneo non ci può lasciare indifferenti. Oltre tremila persone hanno perso la vita dall'inizio di quest'anno tentando di raggiungere le coste europee. Coste europee, di questo si tratta, perché il fenomeno dei migranti non riguarda solo Italia e Grecia ma tutti noi. È un tema comune, che richiede risposte comuni.
                  

                     Dobbiamo aumentare la quota di persone da ricollocare e sostenere le autorità italiane e greche che stanno faticando a gestire questa grande sfida del XXI secolo: non è solo una questione di solidarietà, è anche una questione di lungimiranza. Nessun muro ha mai fermato le grandi migrazioni della storia, e la nostra indifferenza non potrà arrestare in alcun modo le guerre e la povertà che causano la fuga di queste persone. L'Unione europea deve praticare i propri principi fondamentali di solidarietà e di protezione verso coloro che ne hanno bisogno, e di unità e azione comune tra i paesi membri. E lo deve fare adesso.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Dopo attenta riflessione ed ampia discussione in Aula, mi sono espresso a favore della proposta di decisione del Consiglio che istituisce misure temporanee nel settore della protezione internazionale a beneficio dell'Italia e della Grecia.
                  

                     La condizione dei migranti è di chiara evidenza a tutti: per il loro ricollocamento non stiamo facendo abbastanza. I numeri sono tutti a nostro sfavore. Sono molto preoccupato per il fatto che i tentativi di gestire la crisi dei rifugiati evidenziano un obiettivo utopistico che fatica a realizzarsi, con un obbligo a fare di più e più rapidamente, rispondendo alla situazione umanitaria d'urgenza in Grecia ed impedendo un deterioramento della situazione in Italia.
                  

                     Se è di oggi la notizia che la Marina militare italiana ha coordinato 6 operazioni di soccorso su 5 gommoni e un barchino in difficoltà con circa 650 migranti salvati, sono necessari interventi che siano più che proporzionali, data l'urgenza e la gravità della situazione, e va preservato l'impatto sui diritti fondamentali dei richiedenti protezione internazionale.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I supported the report and voted in favour. The report is strong on protecting the concept of shared responsibility for the refugee crisis, calls for safe and legal access for refugees, is committed to family reunification, acknowledges the dire situation in Greece and Italy and seeks to add Afghan refugees to the relocation category.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as it seeks to respond to the need for further measures on the resettlement of refugees from Turkey within the framework of existing commitments under EU-Turkey cooperation in the field of migration.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – L'anno scorso, al culmine della cosiddetta crisi dei rifugiati, il Consiglio ha deciso, nonostante l'opposizione di alcuni Stati, di ricollocare 160 000 rifugiati provenienti dalla Grecia e dall'Italia in altri Stati membri.
                  

                     Con la proposta in esame si richiede di utilizzare un terzo della somma totale dei rifugiati da ricollocare (54 000) per l'attuazione dell'accordo UE-Turchia; gli Stati membri non erano infatti riusciti a accordarsi sull'incremento delle ricollocazioni in seguito all'accordo. La gran parte degli Stati membri non sta, in ogni caso, rispettando gli impegni presi ed i centri di accoglienza continuano ad essere – soprattutto in Grecia – sovraffollati. La relazione della collega tiene giustamente distinti i posti dedicati al ricollocamento e quelli necessari per l'applicazione dell'accordo con la Turchia ed ho quindi votato a favore.
                  

Dita Charanzová (ALDE),
in writing. – I voted against the report as it re-introduces, once again, the relocation mechanism with compulsory quotas for migrants. I keep saying that it is not possible to force any Member State to accept an allocated number of immigrants when they do not want to do so. That principle, among others, was also recognised in the State of the Union speech given yesterday by Commission President Juncker.
Moreover, to date, only a minimal number of Syrian refugees have been actually resettled within the Union. I believe that, first of all, we have to protect our external border effectively in order to limit the impact of the migration crisis, and that should be the primary duty of the new European Border and Coast Guard Agency.

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και θυμίζουμε πως, ιδιαίτερα στην Ελλάδα, η κατάσταση παραμένει κρίσιμη.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε ως προς την έκθεση σχετικά τη θέσπιση προσωρινών μέτρων στον τομέα της διεθνούς προστασίας υπέρ της Ιταλίας και της Ελλάδας. Οι δυσκολίες που η Ελλάδα μα και η Ιταλία έχουν κληθεί να αντιμετωπίσουν, συχνά χωρίς βοήθεια από άλλα κράτη μέλη της Ευρώπης, είναι σημαντικές. Γι' αυτό και η πρόβλεψη και η εφαρμογή συγκεκριμένων μέτρων υποστήριξης των δύο αυτών κρατών είναι ένα θετικό βήμα και γι' αυτό τον λόγο ψήφισα θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Non posso che accogliere con favore il rapporto Keller, auspicando che possa aiutare il nostro paese di fronte alla prostrante e sfiancante crisi migratoria. Apprezzo vivamente come, in virtù degli accordi intrapresi dall'Unione con la Turchia, vengano specificate a scanso di ogni tipo di equivoci le differenze sostanziali tra reinsediamento e ricollocazione e le relative condizioni. Pur trattandosi di due forme di trasferimento dei richiedenti asilo, esse sono ben distinte poiché la prima viene effettuata con un paese esterno alla Comunità, mentre la seconda si verifica tra due Stati membri. Il mio appoggio è dato dalla puntualizzazione delle condizioni di ricollocazione: infatti si conferma come entro il 31 dicembre 2016 gli Stati membri debbano mettere a disposizione almeno un terzo dei posti da loro concordati per i richiedenti asilo provenienti da Italia e Grecia, oltretutto si ammonisce su come verranno avviate procedure di infrazione per quanti non rispetteranno gli obblighi assunti. Basti pensare che al 5/6/2016 sono state ricollocate solo 793 persone presenti in Italia a fronte delle 12764 attese. Mi auguro vivamente di poter osservare entro la fine dell'anno una collaborazione più consistente.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on Asylum: provisional measures in favour of Italy and Greece and noted no objections.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Já o disse por diversas vezes: fomos lentos e pouco solidários na forma como gerimos a chamada crise dos refugiados. Esta proposta torna isso também evidente. Os mecanismos de recolocação e reinstalação têm até agora funcionado muito mal. Logo à partida com números pouco condizentes com a dimensão do influxo de pessoas, o apoio prestado por esta via à Itália e à Grécia tem sido reduzido, apesar de já ter sido aprovado há mais de um ano.
                  

                     Se dos 160 000 inicialmente propostos, 54 000 passarão a ser utilizados no âmbito do programa de reinstalação com a Turquia e com isso conferimos mais eficácia ao mecanismo, então, esta é uma boa proposta. No entanto, o que realmente nos deve preocupar é a falta de solidariedade para com a Itália e a Grécia e que o - malfadado - acordo com a Turquia esteja só a ser cumprido pelos turcos e a União continue a furtar-se aos seus compromissos.
                  

                     Em suma, precisamos de ser mais eficazes na utilização dos instrumentos que se encontram disponíveis, como é o objetivo desta proposta e, por outro lado, necessitamos de mais solidariedade europeia. Hoje damos um passo no sentido de maior eficácia.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs voted against this consultation procedure vote, which is technically non-legislative. UKIP rejects the role of the European Border and Coast Guard in the migration crisis. Moreover, UKIP opposes the compulsory resettlement of migrants across EU nations.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – È urgente che gli Stati membri onorino gli impegni presi per impedire il deteriorarsi delle condizioni dei rifugiati nei paesi di arrivo, collaborando in modo efficiente al fine di ridurre la pressione su Stati quali l'Italia e la Grecia e quindi procedendo ad una veloce ricollocazione e creando un numero maggiore di vie d'accesso più sicure e legali. Non possiamo restare miopi di fronte a questa emergenza umanitaria, non possiamo soprattutto agire con la lentezza dimostrata fino ad ora. I progressi, come anche detto dalla Commissione lo scorso maggio, sono insoddisfacenti. Ad oggi gli Stati membri hanno messo a disposizione solo il 7% del numero di posti per la ricollocazione e secondo il ‘5o rapporto della CE sul ricollocamento e insediamento’, dal 14 giugno all'11 luglio, almeno in Italia, solo 66 persone sono state ricollocate rispetto alle 186 del periodo precedente e solo 6 minori. In Italia ci stiamo dando da fare anche per creare hotspot aggiuntivi, perché i 1.600 non bastano. Ma serve la collaborazione di tutti gli Stati membri.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — This proposal seeks to tackle situations involving a sudden inflow of persons in the Mediterranean countries, a situation which we have witnessed on a number of occasions. Parliament has repeatedly called for the development of a greater number of safer and lawful routes for asylum seekers and refugees into the Union, as well as a binding and mandatory Union legislative approach to resettlement, the establishment of humanitarian admission programmes by all Member States and more extensive use of humanitarian visas – and I continue to support that call through this report.
We should give due consideration to measures concerning family reunification, to be adopted in conformity with the obligation to protect the family and respect family life, which is enshrined in many instruments of international law.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Estamos ante una propuesta que no cuestiona la raíz de la actual situación de las personas migrantes ni planta cara a la lógica de la Europa Fortaleza. Sin embargo, se está proponiendo la introducción de toda una serie de medidas concretas que mejorarían la situación de estas personas. La eliminación del vergonzoso Acuerdo UE-Turquía o la extensión del derecho al asilo a más nacionalidades, en concordancia con la Convención de Ginebra que hoy no cumple la UE, son elementos que valoramos de forma muy positiva. Además de ello, compartimos la necesidad de superar el actual sistema de cuotas que ha fracasado por la falta de voluntad política de los Estados, para imponer un sistema basado realmente en la solidaridad y en la libertad de movimiento y capacidad de elección de la propia persona demandante de asilo. Por eso, y a pesar de no ser el modelo de política migratoria que defendemos, hemos votado a favor del informe, al entender que esta propuesta supondría mejoras tangibles en la situación de las personas que se ven forzadas a huir de sus países.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Votando a favore di questa risoluzione, intendo sostenere gli emendamenti proposti dal Parlamento europeo sul testo della Commissione a modifica della decisione (UE) 2015/1601 del Consiglio, del 22 settembre 2015, che istituisce misure temporanee nel settore della protezione internazionale a beneficio dell'Italia e della Grecia. In particolare, sostengo la soppressione dell'emendamento 20 che ammette la riduzione degli obblighi relativi alla ricollocazione dei richiedenti asilo per gli Stati membri che accolgano i cittadini siriani presenti in Turchia sulla base di programmi di reinsediamento diversi da quello di ricollocazione temporanea ed eccezionale da Italia e Grecia, deciso dal Consiglio il 20 luglio 2015. Ritengo, infatti, che questo emendamento vada contro la ratio delle misure di asilo a beneficio dei paesi maggiormente interessati dall'arrivo di richiedenti asilo, creando un rischioso precedente legale che legittima la riduzione degli obblighi di ricollocazione per gli Stati membri stabiliti in sede di Consiglio a luglio 2015. Inoltre, credo che l'accoglienza sulla base del reinsediamento non possa sostituire il meccanismo di ricollocazione che esprime la solidarietà interna fra gli Stati membri e la necessità di un approccio globale dell'UE nella gestione dei flussi di persone richiedenti protezione internazionale.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Șefii de stat sau de guvern din UE au convenit, în data de 7 martie 2016, să lucreze pe baza unei serii de principii pentru a ajunge la un acord cu Turcia, inclusiv să realoce, pentru fiecare sirian sosit în insulele elene care este readmis de Turcia, un alt sirian din Turcia în statele membre. Relocarea la scară largă, prin sistemele naționale și multilaterale este necesară pentru a reduce presiunea exercitată de migrație asupra statelor membre prin oferirea unei căi legale și sigure pentru a intra în Uniune.
                  

                     Am votat pentru acest nou pas în soluționarea acestei crize umanitare cu care se confruntă Uniunea Europeană și care afectează, implicit, fiecare cetățean al statelor membre.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – A jelentést nem támogattam, mert figyelmen kívül hagyja az Európai Tanács önkéntes alapon történő relokáció melletti állásfoglalását. A menedékkérők elosztásának e módja nem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden uniós tagállam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá félő, hogy a kötelező relokáció növeli a húzó hatást. Az Európai Parlament jelentése ezen mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését.
                  

                     Véleményem szerint a legjobb megoldás, ha a menekülteknek a hazájukhoz lehető legközelebbi befogadótáborokban teremtünk megfelelő körülményeket, hogy amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek, mielőbb biztonságban visszatérhessenek hazájukba. Európa feladata, hogy segítséget nyújtson, de a leghatékonyabb, ha az EU-török megállapodást tesszük hatékonnyá, illetve Törökország mellett támogatást nyújtunk a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államokat.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as it highlights the need for relocation to alleviate the pressure on frontline Member States. I strongly believe that Member States need to show more solidarity between them and create a truly European functional asylum system. I agree that Member States need to significantly increase their efforts to address the urgent humanitarian situation in Greece and prevent the deterioration of the situation of the frontline Member States.

Nicola Danti (S&D),
per iscritto. – Sebbene il Consiglio avesse deciso, nel 2015, il trasferimento di migliaia di richiedenti asilo dall'Italia e dalla Grecia verso altri Stati membri, sino ad ora solo una minima parte è stata effettivamente riallocata. Con convinzione, quindi, ho sostenuto l'adozione di questa decisione, attraverso la quale il Parlamento esprime l'importanza di una maggiore collaborazione tra i paesi UE in tema di immigrazione, mettendo in risalto soprattutto la necessità di ottemperare pienamente agli obblighi relativi ad un'equa e solidale distribuzione delle quote di richiedenti asilo, al fine di alleviare gli immensi sforzi effettuati dai paesi che si trovano geograficamente in prima linea nel fronteggiare la crisi migratoria, proprio come l'Italia. I flussi migratori costituiscono un problema che interessa non solo i confini meridionali dell'Europa, bensì l'Europa nel suo insieme. È pertanto fondamentale che la cooperazione sia rapida e sostanziale al fine di prevenire il deterioramento della situazione sul fronte mediterraneo.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai voté contre ce rapport de consultation du Parlement européen sur la modification de la décision du Conseil de relocaliser, au départ de l'Italie et de la Grèce, des personnes ayant besoin d'une protection internationale en vue de mettre en œuvre l'accord sur la migration conclu entre le Conseil européen et la Turquie. Le texte tel qu'adopté par le Parlement va beaucoup trop loin dans ses recommandations sur l'application des mécanismes de relocalisation et de réinstallation en Europe. Je suis notamment opposée à ce que les afghans bénéficient de la relocalisation dans les États membres de l'Union européenne, alors qu'il est établit que seuls les Syriens, les Irakiens et les Erythréens peuvent bénéficier de ce système. Une fois encore, les groupes de gauche du Parlement européen ont essayé de détourner la proposition de la Commission pour introduire des dispositions qui n'ont pas lieu d'être dans un tel texte, comme le fait d'inciter les États membres au regroupement familial.
                  

Angélique Delahaye (PPE),
par écrit. – Bien que ce rapport propose des solutions intéressantes à propos de la relocalisation et de la réinstallation de personnes ayant besoin d'une aide internationale, je n'ai pas pu soutenir ce texte car certains paragraphes traitent de problématiques qui dépassent le champ d'application de la proposition de la Commission. Ce rapport propose notamment de mettre en place un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation de ces personnes, ou encore d'utiliser plus largement des visas humanitaires. Il traite également de la problématique du regroupement familial, un sujet qui pour moi doit être lié à d'autres politiques européennes ou à des mesures de solidarité et d'urgence.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. - Magyarország a migrációs válság kezdete óta elvi alapon ellenzi a kötelező áthelyezést. Magyarország kormánya meg is támadta az Európai Unió Bíróságán a migránsok befogadására kényszerítő határozatot, amely figyelmen kívül hagyja az Európai Tanács önkéntes alapon történő relokáció melletti állásfoglalását. A menedékkérők elosztásának e módja továbbra sem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden állam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá, a kötelező relokáció növeli a húzó hatást, és a másodlagos migrációs mozgások kezelésére sem ad választ. Mindemellett a relokáció a gyakorlatban nem működik, a 120.000 fős kötelező, valamint a 40.000 fős önkéntes betelepítési kvótából 2015 szeptembere óta mindössze 4741 személy került áthelyezésre.
                  

                     Véleményem szerint Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek. Ehhez pedig nem a migránsokat kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni. Törökország mellett a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államok megsegítése is szükséges. Az Európai Parlament jelentése – ahelyett hogy az EU–török megállapodás technikai formába öntésére szorítkozott volna – ezen félresikerült mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését, ezért a FIDESZ néppárti delegáció tagjaként ellene szavazok.
                  

Gérard Deprez (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la résolution rendant l'avis du Parlement sur la proposition de décision du Conseil modifiant la décision instituant des mesures provisoires en matière de protection internationale au profit de l'Italie et de la Grèce.
                  

                     La résolution rejette la proposition de la Commission visant à saisir les 54 000 places du plan de relocalisation des réfugiés de Grèce et d'Italie vers d'autres États membres, et de les utiliser pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE, conformément à l'accord UE-Turquie.
                  

                     L'avis du Parlement est que le plan de relocalisation au sein de l'UE ne doit pas être confondu avec le plan de réinstallation et que ‘la réinstallation ne doit pas avoir lieu au détriment de la relocalisation’. Les États membres doivent tenir leurs promesses vis-à-vis de la Grèce et de l'Italie, afin de les soulager de la pression migratoire, tout en décourageant les entrées irrégulières par la création d'itinéraires sûrs et légaux.
                  

                     Le texte souligne aussi le faible pourcentage de personnes qui, pour le moment, ont été relocalisés. De ce fait, le Parlement insiste pour que les États membres mettent à disposition au moins un tiers des places de relocalisation promises d'ici le 31 décembre 2016.
                  

Tamás Deutsch (PPE),
írásban. - Magyarország a migrációs válság kezdete óta elvi alapon ellenzi a kötelező áthelyezést. Magyarország kormánya meg is támadta az Európai Unió Bíróságán a migránsok befogadására kényszerítő határozatot, amely figyelmen kívül hagyja az Európai Tanács önkéntes alapon történő relokáció melletti állásfoglalását. A menedékkérők elosztásának e módja továbbra sem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden állam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá, a kötelező relokáció növeli a húzó hatást és a másodlagos migrációs mozgások kezelésére sem ad választ. Mindemellett, a relokáció a gyakorlatban nem működik, a 120.000 fős kötelező, valamint a 40.000 fős önkéntes betelepítési kvótából 2015 szeptembere óta mindössze 4741 személy került áthelyezésre.
                  

                     Véleményem szerint Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek. Ehhez pedig nem a migránsokat kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni. Törökország mellett a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államok megsegítése is szükséges. Az Európai Parlament jelentése – ahelyett hogy az EU–török megállapodás technikai formába öntésére szorítkozott volna – ezen félresikerült mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését, ezért a FIDESZ néppárti delegáció tagjaként ellene szavazok.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – La Commission européenne souhaite utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation accepté par les représentants européens en septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE, conformément à l'accord UE-Turquie sur les migrations. La résolution propose que les États membres mettent à disposition au moins un tiers de leurs places de relocalisation avant le 31 décembre 2016. Elle ajoute qu'à ce jour, seul un très faible nombre de réfugiés syriens ont été relocalisés dans l'Union. Le texte rappelle la résolution du Parlement européen du 12 avril 2016 dans laquelle celui-ci a appelé à définir plus d'itinéraires sûrs et licites dans l'Union pour les demandeurs d'asile et les réfugiés, y compris l'adoption par l'UE d'un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation, la mise en place de programmes d'admission humanitaire par tous les États membres et une utilisation plus large des visas humanitaires. Étant opposée à la politique de répartition des migrants qui s'est d'ailleurs avérée être un échec, j'ai voté contre ce texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Гласувах против доклада за установяване на временни мерки в областта на международната закрила в полза на Италия и Гърция, тъй като не подкрепям мерките, предложени от Комисията за презаселване на бежанци, както и споразумението между ЕС и Турция за обмен на бежанци и предоставянето на финансова помощ. От самото начало съм против задължителните квоти за бежанци, които няма да проработят и все повече страни отказват да приемат бежанци.
                  

                     Според докладът на г-жа Келер схемата за обмен на бежанци 1 за 1 с Турция цели за всеки върнат сириец да се подпомогне друг сириец, бягащ от война и преследване. Категорично съм против тази мярка, която сама по себе си е конфликтна и дискриминираща – как така едни сирийци ще имат правото на убежище, а други не, но също така сирийците, изпращани от Турция, в никакъв случай не са застрашени от война и преследване, тъй като те вече се намират в безопасна страна.
                  

                     Според международното право бежанец, бягащ от война, трябва да се задържи в първата сигурна страна и по възможност най-близо до родината си, за да може лесно да се върне след приключването на конфликта, което не е случаят с бежанците, идващи в ЕС. Бежанците идват в ЕС, за да останат.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Η συγκεκριμένη έκθεση προσπαθεί να επιβάλει τη βίαιη ενσωμάτωση διαφορετικών εθνοτήτων και πολιτισμών.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Magyarország a migrációs válság kezdete óta elvi alapon ellenzi a kötelező áthelyezést. Magyarország kormánya meg is támadta az Európai Unió Bíróságán a migránsok befogadására kényszerítő határozatot, amely figyelmen kívül hagyja az Európai Tanács önkéntes alapon történő relokáció melletti állásfoglalását. A menedékkérők elosztásának e módja továbbra sem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden állam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá, a kötelező relokáció növeli a húzó hatást és a másodlagos migrációs mozgások kezelésére sem ad választ. Mindemellett a relokáció a gyakorlatban nem működik, a 120.000 fős kötelező, valamint a 40.000 fős önkéntes betelepítési kvótából 2015 szeptembere óta mindössze 4741 személy került áthelyezésre.
                  

                     Véleményem szerint Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek. Ehhez pedig nem a migránsokat kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni. Törökország mellett a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államok megsegítése is szükséges. Az Európai Parlament jelentése – ahelyett hogy az EU–török megállapodás technikai formába öntésére szorítkozott volna – ezen félresikerült mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését, ezért a FIDESZ néppárti delegáció tagjaként ellene szavazok.
                  

Eleonora Evi (EFDD),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sulle misure temporanee a beneficio dell'Italia e della Grecia per quanto riguarda le politiche di asilo in quanto si rende sempre più necessaria la presa di coscienza da parte tutti gli Stati membri della situazione emergenziale che ormai caratterizza i paesi in prima linea nella gestione dei flussi migratori. Gli Stati membri devono mantenere gli impegni presi e ricollocare i 160.000 richiedenti asilo provenienti dalla Grecia e dall'Italia secondo il principi di solidarietà ed equa ripartizione delle responsabilità. Nessuno spazio per i negoziati che vedono sacrificare un terzo dei rifugiati da ricollocare a favore del reinsediamento previsto nell'accordo UE-Turchia.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – Concordo com as alterações preconizados nos diferentes artigos, uma vez que trazem informação adicional para esclarecer melhor as medidas provisórias em benefício da Itália e da Grécia, países que são porta de entrada e de abrigo de muitos deslocados que merecem um tratamento digno e coerente com as práticas preconizadas pela União Europeia.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: nous rejetons la politique de répartition des migrants qui s'est d'ailleurs avérée un échec cinglant. Ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique.
                  

Laura Ferrara (EFDD),
per iscritto. — Il reinsediamento non deve avvenire a scapito del ricollocamento. Entrambi sono importanti strumenti di solidarietà. Come M5S riteniamo che gli Stati membri debbano mantenere gli impegni presi riguardanti la ripartizione delle responsabilità per ricollocare i 160.000 richiedenti asilo provenienti dalla Grecia e dall'Italia. A tal fine è necessario intensificare gli sforzi e far funzionare lo schema europeo di ricollocamento in cui è emersa la mancanza di volontà politica degli Stati membri di rispettare il principio di solidarietà ed equa ripartizione delle responsabilità. Pertanto dichiaro favorevole il mio voto.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della presente relazione in quanto sottolinea, nello specifico, che l'emergenza migranti in Italia rimarrà elevata, rilevando altresì l'esigenza di ricollocare un determinato numero di rifugiati da Italia e Grecia verso altri Stati membri. Ritengo, a tal proposito, che l'Unione europea possa affrontare questa enorme emergenza migratoria solo con un approccio a lungo termine, fondato su rispetto dei diritti umani, contrasto all''immigrazione irregolare e accoglienza dei migranti che possano trovare risposta dal sistema occupazionale nazionale.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of the report as it is a clear political statement of our opposition to the EU-Turkey deal.

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto contrario in quanto il piano di ricollocamenti e reinsediamenti è stato un fallimento.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με πρόταση απόφασης του Συμβουλίου για την τροποποίηση της απόφασης (ΕΕ) 2015/1601 του Συμβουλίου, της 22ας Σεπτεμβρίου 2015, για τη θέσπιση προσωρινών μέτρων στον τομέα της διεθνούς προστασίας υπέρ της Ιταλίας και της Ελλάδας καθώς η συγκεκριμένη έκθεση προσπαθεί να επιβάλει τη βίαιη ενσωμάτωση διαφορετικών εθνοτήτων και πολιτισμών.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I welcome the fact that we managed to propose a compromise which highlighted the need of the European Parliament to commit and stick to the decisions taken under relocation. We must show more solidarity between ourselves and create a truly European asylum system. I therefore voted in favour of the report.

Мария Габриел (PPE),
в писмена форма. — Подкрепих този доклад, защото представлява конкретен израз на солидарност с държави членки или трети държави, засегнати от масов приток на мигранти. С това предложение за решение на Съвета за изменение на Решение (ЕС) 2015/1601 се позволява на държавите членки да извадят от зачисления им брой преместени кандидати броя на сирийците, приети на тяхна територия от Турция посредством презаселване, хуманитарен прием или други форми на законен прием.
                  

                     В доклада на Европейския парламент е отчетено, че изпълнението на различните схеми за презаселване, хуманитарен прием или други форми на законен прием ще отслаби миграционния натиск върху държавите членки на първа линия. Това ще направи възможна и замяната на опасните и незаконни миграционни потоци към ЕС на сирийски граждани с безопасни и законни начини за миграция.
                  

                     Не на последно място, приветствам бързото приемане на този доклад от страна на Европейския парламент. Така се подпомага и ускорява предприемането на мерки за справяне с извънредни ситуации, като настоящата, характеризираща се с увеличен приток на мигранти, съобразно договорите за функциониране на Съюза.
                  

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Magyarország a migrációs válság kezdete óta elvi alapon ellenzi a kötelező áthelyezést. Magyarország kormánya meg is támadta az Európai Unió Bíróságán a migránsok befogadására kényszerítő határozatot, amely figyelmen kívül hagyja az Európai Tanács önkéntes alapon történő relokáció melletti állásfoglalását.
                  

                     A menedékkérők elosztásának e módja továbbra sem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden állam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá, a kötelező relokáció növeli a húzó hatást és a másodlagos migrációs mozgások kezelésére sem ad választ. Mindemellett a relokáció a gyakorlatban nem működik, a 120 000 fős kötelező, valamint a 40 000 fős önkéntes betelepítési kvótából 2015 szeptembere óta mindössze 4741 személy került áthelyezésre.
                  

                     Véleményem szerint Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek. Ehhez pedig nem a migránsokat kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni. Törökország mellett, a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államok megsegítése is szükséges.
                  

                     Az Európai Parlament jelentése – ahelyett hogy az EU–török megállapodás technikai formába öntésére szorítkozott volna – ezen félresikerült mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését, ezért a FIDESZ néppárti delegáció tagjaként ellene szavazom.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Magyarország a migrációs válság kezdete óta elvi alapon ellenzi a kötelező áthelyezést. Magyarország kormánya meg is támadta az Európai Unió Bíróságán a migránsok befogadására kényszerítő határozatot, amely figyelmen kívül hagyja az Európai Tanács önkéntes alapon történő relokáció melletti állásfoglalását. A menedékkérők elosztásának e módja továbbra sem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden állam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá, a kötelező relokáció növeli a húzó hatást és a másodlagos migrációs mozgások kezelésére sem ad választ. Mindemellett a relokáció a gyakorlatban nem működik, a 120.000 fős kötelező, valamint a 40.000 fős önkéntes betelepítési kvótából 2015 szeptembere óta mindössze 4741 személy került áthelyezésre.
                  

                     Véleményem szerint Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek. Ehhez pedig nem a migránsokat kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni. Törökország mellett a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államok megsegítése is szükséges. Az Európai Parlament jelentése – ahelyett hogy az EU-török megállapodás technikai formába öntésére szorítkozott volna – ezen félresikerült mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését, ezért a FIDESZ néppárti delegáció tagjaként ellene szavazok.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. – I supported this report on the basis of the necessity of support for Italy and Greece. Italy is under huge pressure from the large migration flows from Libya, and the current systems to help us are not working at all.
One hopeful and important aspect of the report is the point made in it that resettlement from third countries should not take place at the expense of relocation within the EU. I also think it is important that the report calls out the limited numbers of committed relocation places. As of 5 June 2016, only 793 persons had been relocated from Italy. I therefore support the report's call for Member States to make one third of their relocation places available by 31 December 2016, and I hope this will be done automatically if the Member State does not agree.

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Ringrazio la collega Keller per aver portato a compimento il lavoro legislativo su un dossier così delicato e decisivo per la svolta che tutti noi auspichiamo nelle politiche migratorie dell'UE.
                  

                     Con il nostro voto ribadiamo la posizione che la commissione LIBE e il Parlamento in seduta plenaria hanno espresso già nei mesi scorsi: la solidarietà tra gli Stati membri è essenziale per venire incontro a flussi migratori così ingenti e per sostenere gli sforzi profusi dai paesi in prima fila nell'emergenza, come Italia e Grecia. Come sappiamo, molti Stati membri sono ancora in grave ritardo nel venire incontro ai propri obblighi di accoglienza, il che è invece un obbligo morale, ma anche legale, come il testo di oggi giustamente sottolinea nuovamente e che ho voluto sostenere con molta convinzione.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe mich heute bei der Abstimmung zum Bericht ‘Asyl: vorläufige Maßnahmen zugunsten von Italien und Griechenland’ enthalten. Grundsätzlich stimme ich zu, dass es in Europa einen Mechanismus zur Verteilung der Flüchtlinge geben muss. Gleichzeitig aber geht der Bericht in seinen Forderungen zu weit, sodass etwa Sicherheitsfragen und der Kampf gegen illegale Einreise oder Terrorismus vernachlässigt werden.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Wir dürfen die südeuropäischen Mitgliedstaaten nicht mit dem Flüchtlingsstrom alleine lassen, sondern müssen uns auf die Gründungswerte der Europäischen Union besinnen und Solidarität zeigen. Daher ist eine gerechte quotierte Aufteilung der syrischen Flüchtlinge unter den Mitgliedsstaaten der EU unerlässlich. Jeder muss Verantwortung in dieser Krise übernehmen. Wer keine Verantwortung übernimmt, kann auch keinen Anspruch auf volle EU-Förderung geltend machen.
                  

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Cette résolution porte sur l'application du plan de relocalisation des migrants dans toute l'Union européenne. Cette relocalisation, présentée comme une aide apportée à l'Italie et à la Grèce, vise surtout à forcer les États membres et les peuples européens à accueillir chez eux des demandeurs d'asile, même si ce sont dans la plupart des cas des réfugiés économiques.
                  

                     La Commission européenne veut donc utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation accepté par les chefs d'États européens en septembre 2015. Ce plan prévoit, en effet, le début de la relocalisation — répartition entre les États membres à compter du 26 septembre 2016.
                  

                     Ce n'est malheureusement pas tout puisque l'accord conclu le 18 mars dernier entre l'Union européenne et la Turquie prévoit de procéder à la réinstallation d'un ‘Syrien’ vers un des États membres pour chaque ‘Syrien’ réadmis par la Turquie.
                  

                     Les députés patriotes rejettent cette répartition obligatoire des migrants dont l'accueil se révèle tous les jours catastrophique pour les européens. J'ai donc voté contre cette résolution.
                  

Bruno Gollnisch (NI),
par écrit. – Ce texte est le constat d'échec de la politique de répartition des migrants décidée par les gouvernements européens en 2015. Il vise à modifier ladite décision pour prendre en compte l'accord de dupes passé avec la Turquie, en attribuant 54 000 des 120 000 places du plan de ‘relocalisation’ aux réfugiés venant de Turquie, tout en constatant que le plan a été fort peu appliqué.
                  

                     Nous n'avons pas à payer collectivement les mesures décidées par Mme Merkel dans le seul intérêt de l'Allemagne. J'ai bien dit les intérêts de l'Allemagne, qui s'imagine qu'elle a besoin de travailleurs à bas coût pour soutenir sa croissance et l'aisance de ses retraités. Il semble que les Allemands, eux, n'ont pas vraiment été consultés. À voir les claques électorales que prend Mme Merkel depuis plusieurs semaines et l'irrésistible ascension de l'AfD, ils ont décidé de faire connaître leur opinion.
                  

                     Si nous devons aider la Grèce et l'Italie, c'est surtout à reconduire hors d'Europe les centaines de milliers de migrants qu'elles accueillent involontairement et à se protéger contre les nouvelles arrivées en menant la guerre aux passeurs, en aidant la Syrie et en coupant les pompes aspirantes de l'immigration. Dont Mme Merkel fait partie. Mais ça, c'est aux citoyens allemands de le faire.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos a favor de un Informe que se opone al Acuerdo UE-Turquía y al esquema de readmisiones planteado por la Comisión en el marco de su política migratoria vulneradora de los derechos humanos. Compartimos la crítica a los Estados miembro por su mezquino comportamiento a la hora de acoger personas necesitadas de protección internacional en su territorio y en la necesidad de actuar en corresponsabilidad con Grecia e Italia a la hora de enfrentar con recursos suficientes y de manera solidaria la mayor crisis humanitaria en Europa desde la 2da Guerra Mundial.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of this report, which signals another call on Member States to uphold their responsibility and show solidarity by taking part in relocation and resettlement measures. Countries on the periphery, such as Greece and Italy, are still struggling to respond to the thousands of refugees and asylum-seekers that are arriving. We believe that resettlement should not take place at the expense of relocation: both are important instruments of solidarity. Relocation is a form of internal solidarity among Member States, while resettlement and humanitarian admission or other kinds of admission are a form of external solidarity with third countries hosting the majority of refugees.

Sylvie Guillaume (S&D),
par écrit. – L'UE peine encore à adopter une politique migratoire globale, à long terme, stratégique et, reconnaissons-le, lisible. Présentée en mars 2016 dans la foulée de la déclaration UE-Turquie, cette proposition de la Commission en est l'exemple parfait. En grossissant à peine le trait, on peut dire que ce que la Commission demande revient à ‘troquer’ des places de relocalisation en réinstallation. Personne ou presque ne contestera la nécessité et l'urgence de promouvoir des voies légales et sûres pour les migrants et de soutenir les pays tiers – comme la Turquie – qui accueillent la majorité des déplacés dans le monde. Ceci étant dit, la solidarité de l'UE avec ses partenaires extérieurs ne pourra jamais dispenser les États d'une solidarité entre eux. Les mécanismes de relocalisation et de réinstallation sont complémentaires et ne peuvent en aucun cas être mis en concurrence. Les dernières statistiques confirment malheureusement que les transferts intra-européens de demandeurs depuis l'Italie et la Grèce se font toujours au compte-goutte. Dans ce dossier, le Parlement est consulté, mais il a parlé d'une voix ferme et claire: les efforts de relocalisation doivent être accélérés et renforcés. La balle est désormais dans le camp du Conseil pour qu'il ne rate pas cette opportunité.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. The Member States had already pledged to receive a share of 160 000 asylum seekers relocated from Greece and Italy. A part of the total allocation (54 000) was kept as a reserve, this was originally intended for Hungary but was unused. The Commission decided to use the 54 000 relocation allocation for the resettlement of Syrians from Turkey, as this meant that the distribution between Member States had already been effected and no new legal instrument had to be created.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Υπερψηφίσαμε την έκθεση καθώς στέλνει σαφές πολιτικό μήνυμα στην ανάγκη να στηριχτεί η Ελλάδα και η Ιταλία με επίσπευση, μεταξύ άλλων, ενός δίκαιου συστήματος μετεγκατάστασης των προσφύγων. Επίσης, στην έκθεση εκφράζεται ξεκάθαρη αντίθεση για την Συμφωνία ΕΕ-Τουρκίας, η οποία δεν συνάδει με το διεθνές δίκαιο για τους πρόσφυγες και το άσυλο και αλλά αποτελεί κορύφωση της πολιτικής κυνισμού και αναλγησίας της ΕΕ απέναντι στα θύματα ενός πολέμου για τον οποίο και η ίδια φέρει πολλές ευθύνες.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this resolution. Given the strain that the migrant crisis has had on the infrastructures of certain Member States, and given the potential for fundamental rights abuses, I believe that an amendment of provisional measures in the area of international protection, for the benefit of Italy and Greece, is necessary.
I accept and support the provision that Member States should make available at least one third of their relocation places by 31 December 2016. It should be the duty of the European Border and Coast Guard Agency to keep under constant review the situation regarding massive inflows of third-country nationals into Member States. It is imperative that Syrian refugees, in particular, be resettled to the Union. There should be a greater number of safer and lawful routes for asylum seekers and refugees into the Union, including a binding and mandatory Union legislative approach to resettlement, the establishment of humanitarian admission programmes by all Member States and more extensive use of humanitarian visas.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as I have no objections.

Hans-Olaf Henkel (ECR),
schriftlich. – Im Rahmen der Ratsbeschlüsse vom 14. und 22. September 2015 zur Umverteilung von insgesamt 160 000 Asylbewerbern von Italien und Griechenland auf andere Länder soll nun ein bestehender, daran anschließender Ratsentscheid vom 26. September 2015 geändert werden, welcher die Umsetzung der Umverteilung regelt. Dabei soll das bestehende EU-Türkei-Abkommen neu mitberücksichtigt werden. Grundsätzlich ist ein solches Vorgehen sinnvoll. Der Bericht fordert allerdings nicht tragbare Veränderungen. So wird das Momentum der Solidarität und der gerechten Aufteilung von Lasten viel stärker als im ursprünglichen Entwurf betont. Das Prinzip der Nichtzurückweisung von Flüchtlingen sei demzufolge mit dem bestehenden EU-Türkei-Abkommen nicht gegeben. Im Weiteren werden bessere Möglichkeiten der sicheren Einreise von Migranten in die EU sowie verstärkte Familienzusammenführungen gefordert. Neuansiedlungen und Umsiedlungen sollten als Zeichen der Solidarität gefördert werden. Vor allem aus Syrien, Irak, Eritrea und Afghanistan sollen Asylsuchende aufgenommen werden. Monatliche Statusberichte der Mitgliedstaaten sollen entfallen. Ich habe den Bericht abgelehnt. Im Übrigen bin ich der Meinung, dass der Einheitseuro abgeschafft werden muss. Er führt zu Zwietracht und Zwist in Europa.
                  

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs voted against this consultation procedure proposal, which is technically non-legislative. UKIP rejects the role of the European Border and Coast Guard in the migration crisis. Moreover, UKIP also opposes the compulsory resettlement of migrants across EU nations.

Brice Hortefeux (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport Keller car je suis persuadé que les mouvements migratoires vers l'Europe ne peuvent diminuer si dans le même temps, l'UE continue de clamer qu'elle accueillera tous les migrants du monde et qu'elle leur trouvera un lieu d'accueil décent, aux conditions optimales.
                  

                     Cette recommandation propose notamment de créer un dispositif législatif contraignant et obligatoire pour une réinstallation à grande échelle, estime que le regroupement familial ne peut être ‘subordonné à d'autres politiques de l'Union ou à des mesures de solidarité d'urgence’ et qu'il doit être même ‘encouragé par les États membres dans tous les cas’, et suggère de rajouter une nouveau pays dans la liste de nationalités éligibles au statut de réfugié, l'Afghanistan.
                  

                     En outre, le Parlement exige que les États membres s'engagent à accueillir un nombre supérieur de migrants par rapport à leurs engagements de 2015. Qu'en pensent les parlements nationaux? En avons-nous les moyens?
                  

                     La bonne réponse ne se trouve pas dans l'accueil continu et soutenu de migrants alors que nos propres capacités d'accueil sont dépassées mais dans une coopération plus active avec les pays tiers, une meilleure connaissance de notre environnement géostratégique et une politique d'aide au développement mieux orientée.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – It is important to show solidarity towards Greece and Italy, which are facing a tremendous volume of asylum applications. I welcome the creation of a European asylum system.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za nacrt zakonodavne rezolucije Europskog parlamenta o prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke, zbog toga što snažno podržavam legalne i sigurne rute prema Europskoj uniji za ljude koji traže zaštitu i azil.
                  

                     Ovo izvješće ide ka tome da se omogući preseljenje Sirijaca iz Turske, a smatram da je u kontekstu humanitarne krize u kojoj se Unija nalazi nužno pružati konkretne i učinkovite mjere dostupne što je prije moguće. Potrebna su dugoročna rješenja kako bi se na efikasan i konkretan način pristupilo ovom problemu, te stoga podržavam ovo izvješće.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce texte est un plaidoyer pro-immigration, qui précise qu'à ce jour, seul un très faible nombre de réfugiés syriens ont été relocalisés dans l'Union. Il rappelle la résolution du Parlement européen du 12 avril 2016 dans laquelle celui-ci a appelé à définir plus d'itinéraires sûrs et licites dans l'Union pour les demandeurs d'asile et les réfugiés, y compris l'adoption par l'UE d'un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation, la mise en place de programmes d'admission humanitaire par tous les États membres et une utilisation plus large des visas humanitaires.
                  

                     Nous rejetons la politique de répartition des migrants qui s'est d'ailleurs avérée un échec cinglant. Ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique. Conformément à la lutte du Front national depuis plus de 40 ans contre l'invasion migratoire, je me suis opposé à ce texte de trahison.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — UKIP MEPs voted against this consultation procedure proposal, which is technically non-legislative. UKIP rejects the role of the European Border and Coast Guard in the migration crisis. Moreover, UKIP also opposes the compulsory resettlement of migrants across EU nations.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport Keller sur l'instauration de mesures provisoires en matière de protection internationale au profit de l'Italie et de la Grèce. Je suis évidemment favorable à ce que les États membres fassent preuve de solidarité entre eux face à la crise migratoire, mais ce rapport va bien au-delà en proposant par exemple la mise en place d'un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation. Il souhaite également que le regroupement familial ne soit pas subordonné à d'autres politiques de l'Union ou à des mesures de solidarité ou d'urgence.
                  

Eva Kaili (S&D),
in writing. – I voted for Ms Keller's report as it looks at the issue of asylum. She stresses the multidimensional nature of the problem and she focuses on an issue that is of vital importance for the smooth procedure of refugee integration, namely relocation. It is of utmost importance that the relocation mechanism becomes efficient and that the various Member States accept their obligations. Additionally we need to face the reality that the EU must be prepared for alternative routes and a potential failure of the deal with Turkey. For those reasons I supported the report.

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht behandelt die Umverteilung von tausenden Migranten von Griechenland und Italien auf die übrigen Mitgliedstaaten, ohne jedoch auf die allgemeine Problematik der Migrationskrise und mögliche Lösungen betreffend die Bekämpfung von Fluchtgründen einzugehen. Außerdem werden neue Wege für die Einreise von Migranten in die Union, durch eine vereinfachte Erteilung von Visa aus humanitären Gründen, vorgeschlagen. Diesem Bericht stimme ich daher nicht zu.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of this report, which signals another call on Member States to uphold their responsibility and show solidarity by taking part in relocation and resettlement measures. Countries on the periphery such as Greece and Italy are still struggling to respond to the thousands of refugees and asylum-seekers that are arriving. We believe that resettlement should not take place at the expense of relocation. Both are important instruments of solidarity. Relocation is a form of internal solidarity among Member States, while resettlement and humanitarian admission or other kinds of admission are a form of external solidarity with third countries hosting the majority of refugees.

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Im Rahmen der Ratsbeschlüsse vom 14. und 22. September 2015 zur Umverteilung von insgesamt 160 000 Asylbewerbern von Italien und Griechenland auf andere Länder soll nun ein bestehender, daran anschließender Ratsentscheid vom 26. September 2015 geändert werden, welcher die Umsetzung der Umverteilung regelt. Dabei soll das bestehende EU-Türkei-Abkommen neu mitberücksichtigt werden. Grundsätzlich ist ein solches Vorgehen sinnvoll. Der Bericht fordert allerdings nicht tragbare Veränderungen. So wird das Momentum der Solidarität und der gerechten Aufteilung von Lasten viel stärker als im ursprünglichen Entwurf betont. Das Prinzip der Nichtzurückweisung von Flüchtlingen sei demzufolge mit dem bestehenden EU-Türkei-Abkommen nicht gegeben. Im Weiteren werden bessere Möglichkeiten der sicheren Einreise von Migranten in die EU sowie verstärkte Familienzusammenführungen gefordert. Neuansiedlungen und Umsiedlungen sollten als Zeichen der Solidarität gefördert werden. Vor allem aus Syrien, Irak, Eritrea und Afghanistan sollen Asylsuchende aufgenommen werden. Monatliche Statusberichte der Mitgliedstaaten sollen entfallen. Insgesamt spricht aus dem Bericht der Wunsch, mehr Asylsuchende und Migranten in Europa aufzunehmen. Die Berichterstatterin der Grünen ignoriert damit völlig die mit der aktuellen Asyl- und Migrationskrise verbundenen Probleme in den Bereichen Kriminalität, Terrorismus und Integration sowie den breiten Bürgerwillen in Europa. Aus diesem Grund lehne ich diesen Bericht ab.
                  

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2016 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady (EU) 2015/1601 ze dne 22. září 2015, kterým se stanoví dočasná opatření v oblasti mezinárodní ochrany ve prospěch Itálie a Řecka jsem nemohla podpořit, jelikož se opět jednalo o nechvalně známé kvóty. Uznávám složitou situaci Itálie a Řecka, ale nedomnívám se, kvóty jsou řešením tak komplexní situace.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Magyarország a migrációs válság kezdete óta elvi alapon ellenzi a kötelező áthelyezést. Magyarország kormánya meg is támadta az Európai Unió Bíróságán a migránsok befogadására kényszerítő határozatot, amely figyelmen kívül hagyja az Európai Tanács önkéntes alapon történő relokáció melletti állásfoglalását. A menedékkérők elosztásának e módja továbbra sem tekinthető a helyzet megoldására alkalmas eszköznek, mivel minden állam szuverén joga meghatározni, hogy kit fogad be területére. Továbbá, a kötelező relokáció növeli a húzó hatást és a másodlagos migrációs mozgások kezelésére sem ad választ. Mindemellett a relokáció a gyakorlatban nem működik, a 120.000 fős kötelező, valamint a 40.000 fős önkéntes betelepítési kvótából 2015 szeptembere óta mindössze 4741 személy került áthelyezésre.
                  

                     Véleményem szerint Európának és a menekülteknek azonos az érdeke: hogy a menekültek visszatérhessenek szülőhazájukba, amint a menekülést kiváltó okok mérséklődnek vagy megszűnnek. Ehhez pedig nem a migránsokat kell idehozni és elosztani, hanem a segítséget kell odavinni. Törökország mellett a nagy menekülttáboroknak otthont adó más államok megsegítése is szükséges. Az Európai Parlament jelentése – ahelyett hogy az EU-török megállapodás technikai formába öntésére szorítkozott volna – ezen félresikerült mechanizmus hatályát kívánja bővíteni és gyorsítani, ami csak még jobban ellehetetleníti ennek a már most sem funkcionáló rendszernek a működését, ezért a FIDESZ néppárti delegáció tagjaként ellene szavazok.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – In the EU-Turkey deal, the Commission made the proposal that 54 000 applicants should be resettled to Turkey, instead of Greece and Italy. This report amends the Commission's proposal in order to improve conditions in Greece and Italy and to stick to the relocation programme. The report also requests safer and legal routes for asylum-seekers, recalls the right of family reunification and highlights the very low numbers of persons relocated, despite Member States' commitments. I voted in favour of the report for these reasons.

Béla Kovács (NI),
írásban. - Nono, ilyen már volt a történelemben, de annak sem lett jó vége, azóta is keresik Trója romjainak még a helyét is. Talán nem kellene a görög és az olasz tengerészeteknek Afrika partjainál összegyűjteniük, majd Európába fuvarozniuk a gazdasági ‘menekülteket’. Nemzetközi jogi értelemben nem menekültnek, hanem gazdasági bevándorlónak tekintendő, az európai kultúrától idegen milliók beözönlésének elősegítését a tagállamok számára előírt befogadási kvóta alapján nem szabad támogatni. Komolytalan például a befogadást kötelezővé tenni az afgánok vonatkozásában is, akik már a fél világot átszelték, amíg az EU területére léptek, tehát egyértelműen biztonságos származási országból érkeztek, de ez szinte minden más bevándorlóra is igaz.
                  

Cécile Kashetu Kyenge (S&D),
per iscritto. – La solidarietà è il principio cardine che dovrebbe reggere l'elaborazione delle politiche di immigrazione e di asilo. Solidarietà sia interna, fra gli Stati membri dell'Unione, che esterna, verso i paesi terzi che ospitano la maggior parte dei rifugiati.
                  

                     Con questo voto il Parlamento ricorda agli Stati membri che le politiche di reinsediamento, il principale strumento di solidarietà esterna, non dovrebbero avvenire a scapito della ricollocazione. Per tale ragione esortiamo gli Stati membri ad onorare gli impegni assunti con le precedenti decisioni e ad assicurare la rapida ricollocazione di 54 mila richiedenti protezione internazionale. Chiediamo inoltre di velocizzare il trattamento dei casi delle persone vulnerabili, soprattutto minori, affinché possano ricongiungersi alle loro famiglie. Non ci limitiamo a garantire i diritti alla ricollocazione di siriani, eritrei ed iracheni, ma includiamo anche gli afghani tra i soggetti aventi diritto alla ricollocazione.
                  

                     Gli sforzi sinora compiuti sono irrisori: non possiamo accettare che ad oggi solo il 7% del numero dei posti di ricollocazione siano stati effettivamente ripartiti. La situazione diventa ogni giorno più critica per l'Italia e la Grecia e, visto l'alto numero di richiedenti asilo che arrivano soprattutto in Italia, si prevede che la necessità di luoghi di ricollocazione di emergenza rimarrà elevata.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car la Commission veut utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation de septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE. Or je rejette cette politique de répartition des migrants.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – La Commission veut utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation de septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE. Nous nous opposons à la politique de répartition des migrants alors que ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique.
                  

                     J'ai donc rejeté la proposition de la Commission et la résolution législative pour ces raisons.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque hasta el momento, los Estados miembros han movilizado sólo el 7% de las plazas de reubicación previstas. Hasta el 5 de julio, solo 793 personas procedentes de Italia y de 2033 procedentes de Grecia fueron reubicadas con carácter efectivo. La Comisión, en su primer informe sobre la reubicación y reasentamiento de 16 de marzo de 2016, señala que los Estados miembros tienen que alcanzar una tasa de reubicación mensual de al menos 5.680 persona con el fin de cumplir con sus obligaciones de reubicación dentro del plazo de dos años previsto.
                  

                     El presente informe que hace hincapié en la necesidad de que los Estados miembros asuman plenamente sus obligaciones en materia de reubicación para que en virtud de las Decisiones que tomó el año pasado, contribuyan a aliviar así la presión sobre los Estados miembros de primera línea. Los Estados miembros responsables en los que se debería realizar el reasentamiento deben aumentar con rapidez y sustantivamente sus esfuerzos para responder a la situación humanitaria existente.
                  

                     Es imperativo que los Estados miembros den una respuesta solidaria al reto que plantea la crisis de refugiados que sirva de base para desarrollar un verdadero Sistema Europeo de Asilo.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Estamos ante una propuesta que no cuestiona la raíz de la actual situación de las personas migrantes ni planta cara a la lógica de la Europa Fortaleza. Sin embargo, se está proponiendo la introducción de toda una serie de medidas concretas que mejorarían la situación de estas personas. La eliminación del vergonzoso Acuerdo UE-Turquía o la extensión del derecho al asilo a más nacionalidades, en concordancia con la Convención de Ginebra que hoy no cumple la UE, son elementos que valoramos de forma muy positiva. Además de ello, compartimos la necesidad de superar el actual sistema de cuotas que ha fracasado por la falta de voluntad política de los Estados, para imponer un sistema basado realmente en la solidaridad y en la libertad de movimiento y capacidad de elección de la propia persona demandante de asilo. Por eso, y a pesar de no ser el modelo de política migratoria que defendemos, hemos votado a favor del informe, al entender que esta propuesta supondría mejoras tangibles en la situación de las personas que se ven forzadas a huir de sus países.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Im Rahmen der Ratsbeschlüsse vom 14. und 22. September 2015 zur Umverteilung von insgesamt 160 000 Asylbewerbern von Italien und Griechenland auf andere Länder soll nun ein bestehender, daran anschließender Ratsentscheid vom 26. September 2015 geändert werden, welcher die Umsetzung der Umverteilung regelt. Dabei soll das bestehende EU-Türkei-Abkommen neu mitberücksichtigt werden. Grundsätzlich ist ein solches Vorgehen sinnvoll. Der Bericht fordert allerdings nicht tragbare Veränderungen. So wird das Momentum der Solidarität und der gerechten Aufteilung von Lasten viel stärker als im ursprünglichen Entwurf betont. Das Prinzip der Nichtzurückweisung von Flüchtlingen sei demzufolge mit dem bestehenden EU-Türkei-Abkommen nicht gegeben. Im Weiteren werden bessere Möglichkeiten der sicheren Einreise von Migranten in die EU sowie verstärkte Familienzusammenführungen gefordert. Neuansiedlungen und Umsiedlungen sollten als Zeichen der Solidarität gefördert werden. Vor allem aus Syrien, Irak, Eritrea und Afghanistan sollen Asylsuchende aufgenommen werden. Monatliche Statusberichte der Mitgliedstaaten sollen entfallen. Insgesamt spricht aus dem Bericht der Wunsch, mehr Asylsuchende und Migranten in Europa aufzunehmen. Die Berichterstatterin der Grünen ignoriert damit völlig die mit der aktuellen Asyl- und Migrationskrise verbundenen Probleme in den Bereichen Kriminalität, Terrorismus und Integration sowie den breiten Bürgerwillen in Europa. Aus diesem Grund lehne ich diesen Bericht ab.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report, which acknowledges the need for further action for resettlement, resettling Syrians from Turkey through a 1:1 scheme.

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Jde o návrh rozhodnutí Rady, Evropský parlament zde má jen konzultační roli, takže i kdyby EP hlasoval proti, nemusí na to Rada brát zřetel. Podstatou návrhu je úprava nechvalně známého loni přijatého rozhodnutí o přerozdělování migrantů, ve kterém jsme byli jako Česká republika přehlasováni. Nynější návrh včleňuje do legislativy EU dohodu EU s Tureckem ze 7. března letošního roku o výměnách migrantů (za každého Syřana vráceného do Turecka si EU vezme jiného Syřana). Hlasoval jsem proti ze dvou hlavních důvodů: zaprvé, naprosto nesouhlasím s principy dohody mezi EU a Tureckem. Zadruhé, rozhodnutí Rady považuji za obcházení vůle Evropského parlamentu i národních parlamentů. Pokud by totiž dohoda měla formu mezinárodní smlouvy, a nikoliv pouhého dočasného rozhodnutí Rady, musela by být řádně projednána v Evropském parlamentu i v národních parlamentech. Úprava dočasného rozhodnutí je výsměchem principům právního státu, to takto můžeme dočasnost upravovat donekonečna. Jde o zneužití článku Lisabonské smlouvy, který u dočasných opatření nevyžaduje souhlas Evropského parlamentu a zapojení národních parlamentů.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Priljev državljana trećih zemalja znatno se povećao u određenim državama članicama EU-a. Pritisak migracijskog priljeva osjetio se i u drugim izloženim državama, poput Italije. Zbog jačanja unutarnje solidarnosti te odgovornosti za pomoć državama članicama, preseljenje i zakoniti ili humanitarni prihvat iz Turske potrebni su kako bi se smanjio pritisak na izložene države članice.
                  

                     One su zbog tog pritiska nesposobne pružiti adekvatnu zaštitu tražiteljima azila. To potvrđuje i Rezolucija Europskog parlamenta od 12. travnja 2016. o situaciji na Sredozemlju koja naglašava potrebu za cjelovitim pristupom EU-a migraciji te poziva na razvoj i diversifikaciju migracijskih tokova prema Uniji. Premještanje migranata s državnog područja jedne države članice na državno područje druge države članice jedan je od ključnih mehanizama unutar okvira hitne pomoći izloženim državama članicama kao što su Grčka i Italija, te time treba biti podržan.
                  

                     Također, bitna je i uloga Europske agencije za graničnu i obalnu stražu, koja bi trebala biti nadležna za stalno analiziranje stanja u vezi s masovnim priljevima migranata u države članice. Sukladno ovim tvrdnjama podržala sam Prijedlog odluke Vijeća i smatram da će ono pridonijeti učinkovitijem upravljanju migrantskih tokova u EU-u.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. — Mana attieksme pret tādu sistēmu ir skeptiska. Tā nestrādās reālos apstākļos. Mums ir nepieciešams visaptverošs mehānisms, kas palīdzētu reāli, nevis deklaratīvi.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – Na základe rozhodnutia Rady (EÚ) zo septembra 2015, ktoré upravuje zavedenie dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka, by malo dôjsť k prerozdeleniu 54 000 utečencov, resp. žiadateľov z územia Grécka a Talianska do iných členských štátov.
                  

                     Prax však dokazuje, že systém povinných kvót nefunguje. Viaceré štáty vzhľadom na svoj iný vývoj voči ostatným európskym krajinám a na hospodársku a ekonomickú situáciu svojich krajín, ako aj vzhľadom na iné problémy nedokážu prijať požadované množstvo žiadateľov.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου για την τροποποίηση της απόφασης (ΕΕ) 2015/1601 του Συμβουλίου, της 22ας Σεπτεμβρίου 2015, για τη θέσπιση προσωρινών μέτρων στον τομέα της διεθνούς προστασίας υπέρ της Ιταλίας και της Ελλάδας, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 14/9/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση είναι επαρκώς τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     La Commission veut utiliser presque la moitié des places du plan de relocalisation de septembre 2015 (54 000 sur 120 000) pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE. Nous nous opposons à la politique de répartition des migrants alors que ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique. De plus, cette mesure s'impose aux États membres, ce qui constitue une attaque contre la souveraineté.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
in writing. — It should be the European Union's moral duty to assist asylum seekers reaching Italy and Greece, as these countries have declared a state of emergency. No Member State should take a hands-off approach because failing to assist is against what the EU believes in. EU countries are encouraged to be as cooperative as possible, especially in relation to border control.
I want to highlight the importance of travel documents to identify those reaching Greek and Italian coasts, because only by identifying them will we be able to assist more effectively in the relocation of migrants. Italy and Greece, as core members of the EU, should not have to battle alone to cope with the hundreds of asylum seekers arriving every day.

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Mi apoyo a la propuesta de cara a establecer nuevas medidas provisionales en el ámbito de la protección internacional en beneficio de Italia y Grecia, ante la presión que sufren estos países por la llegada de personas solicitantes de asilo.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Hier wird von der Asylkrise in Italien und Griechenland berichtet. Als Konsequenz aus dem Status quo möchte man jedoch weitere Maßnahmen setzen, die Migrationsbewegungen fördern. Dies lehne ich ab.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport s'oppose à la proposition de la Commission de déplacer 54 000 demandeurs d'asile en Grèce et en Italie vers la Turquie. Car depuis l'accord UE-Turquie imposé par l'Allemagne, outre les 3 milliards donnés au gouvernement Erdogan pour ‘garder’ les migrants, il a été introduit le principe du ‘tri’ des Syriens. Pour chaque Syrien renvoyé, l'Union pourra choisir celui qu'elle veut bien reprendre. Un accord taillé sur les besoins de main-d'œuvre du capitalisme allemand. Le rapport défend également une application stricte du programme de relocalisation, interne à l'Union européenne. Je ne suis personnellement pas satisfait de ce programme qui vise à déplacer des poignées de demandeurs de-ci de-là dans l'Union. Certes, il faut désengorger les services de demande d'asile grecs et italiens, mais un système bureaucratique loin des réalités et des besoins des demandeurs ne peut pas fonctionner. A fortiori, si on n'éteint pas les causes profondes de la migration en parallèle. Je soutiens l'opposition à ces dispositions UE-Turquie, mais pas ce programme tel que présenté. Dans ces conditions, je m'abstiens.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – La Commission veut utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation de septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE. Nous nous opposons à la politique de répartition des migrants alors que ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique.
                  

                     J'ai donc rejeté la proposition de la Commission et la résolution pour ces raisons.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – No quadro da política comum de asilo, o artigo 78.o, n.o 3, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE) prevê uma base jurídica específica para lidar com situações de emergência. A presente alteração consiste na avaliação dos esforços já envidados pelos Estados-Membros em termos de admissão de sírios presentes na Turquia através da reinstalação, da admissão humanitária ou de outras formas de admissão legal em relação ao número de requerentes de proteção internacional que devem ser recolocados no seu território ao abrigo da Decisão 2015/1601 do Conselho. No que se refere aos 54 000 requerentes referidos no artigo 4.o, n.o 1, alínea c), da Decisão 2015/1601 do Conselho, esta alteração permite aos Estados-Membros subtrair do número de requerentes recolocados que lhes foi atribuído o número de sírios presentes na Turquia admitidos no seu território através da reinstalação, da admissão humanitária ou de outras formas de admissão legal ao abrigo de regimes nacionais ou multilaterais que não o regime de reinstalação estabelecido ao abrigo das conclusões dos representantes dos Governos dos Estados-Membros, reunidos no Conselho em 20 de julho de 2015. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in favour of this legislative resolution which urges Member States to implement the relocation mechanism properly and show solidarity with Italy and Greece.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — Je salue l'objection du Parlement européen à la proposition de la Commission de réallouer à de la réinstallation des places initialement prévues pour de la relocalisation. Il s'agit là de deux procédures différentes. La solidarité des États membres entre eux et celle envers les pays tiers ne devraient pas se substituer l'une à l'autre. Tous les engagements pris en matière de relocalisation doivent être honorés. La Grèce et l'Italie faisant toujours face à un défi considérable, la solidarité entre États membres doit être renforcée. Il n'est donc pas opportun de remplir nos engagements en matière de réinstallation vis-à-vis de la Turquie au détriment de ceux pris en faveur de l'Italie et la Grèce. Les personnes réinstallées depuis la Turquie par les États membres ne devraient pas réduire nos engagements en matière de relocalisation. Par contre, notre solidarité envers les pays tiers qui sont en première ligne de la crise des réfugiés doit être bien réelle. La réinstallation constitue à cet égard un outil qu'il convient de privilégier et pour lequel l'Union se doit d'adopter une politique ambitieuse. Le nouveau programme européen en matière de réinstallation devra donc être à la hauteur de notre devoir de solidarité avec ces pays tiers.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Európska komisia navrhla uvoľniť 54 000 miest z celkového počtu 120 000 miest v rámci mechanizmu premiestnenia žiadateľov o azyl v rámci EÚ a využiť tieto miesta na presídlenie Sýrčanov z Turecka na územie Únie, na základe dohody o migrácii medzi EÚ a Tureckom. Návrh sa stavia proti takejto zmene mechanizmu, pretože premiestňovanie žiadateľov o azyl v rámci EÚ nemožno miešať s presídľovaním utečencov z tretích krajín. Presídľovanie (z Turecka do EÚ) by sa nemalo uskutočňovať na úkor premiestňovania (v rámci EÚ). Premiestňovanie je podľa navrhovaného textu formou vnútornej solidarity medzi členskými štátmi EÚ, zatiaľ čo presídľovanie predstavuje formu externej solidarity s tretími krajinami, na ktorých území sa nachádza väčšina utečencov. Za návrh hlasujem kladne.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report on asylum and its provisional measure in favour of Italy and Greece because it is essential to show more solidarity among the Member States and to create a truly European asylum system.

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – La Commission européenne désire employer 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation accepté par les représentants européens en septembre 2015 afin de réinstaller des migrants syriens venus dans l'UE depuis la Turquie.
                  

                     Cette résolution demande aux États membres de mettre à disposition au moins un tiers de leurs places de relocalisation avant le 31 décembre 2016.
                  

                     Pire, si l'État membre de relocalisation n'accepte pas la relocalisation dans un délai de deux semaines, l'approbation sera alors considérée comme donnée.
                  

                     Il est évident que nous rejetons vigoureusement ce texte qui impose aux États membres une dose supplémentaire de la folle politique migratoire européenne.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – O artigo 78o, no 3, do TFUE prevê que, sob proposta da Comissão Europeia, o Conselho, após consulta do PE, adote medidas provisórias a favor do ou dos Estados-Membros confrontados com uma situação de emergência caracterizada por um súbito afluxo de nacionais de países terceiros a um ou mais Eestados-Membros.
                  

                     Atendendo a que a situação continua dramática, defendo novas iniciativas operacionais na cooperação entre a UE e a Turquia no domínio da migração, com a adoção de medidas necessárias para transferir alguns dos compromissos assumidos no âmbito das atuais decisões de recolocação, nomeadamente a totalidade ou parte dos 54 000 lugares atualmente não afetados, para o chamado regime um por um. A reinstalação ou outras vias legais para a admissão de pessoas com clara necessidade de proteção internacional pode ser considerada equivalente à recolocação, uma vez que são todas expressões concretas de solidariedade com outros Estados-Membros ou países terceiros confrontados com afluxos maciços de migrantes.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Je rejette la politique de répartition des migrants qui s'est d'ailleurs avérée un échec cinglant. Ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique. Je vote contre.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which signals another call on Member States to uphold their responsibility and show solidarity by taking part in relocation and resettlement measures. Countries on the periphery, such as Greece and Italy, are still struggling to respond to the thousands of refugees and asylum-seekers who are arriving. We believe that resettlement should not take place at the expense of relocation. Both are important instruments of solidarity. Relocation is a form of internal solidarity among Member States, while resettlement and humanitarian admission or other kinds of admission are forms of external solidarity with third countries hosting the majority of refugees.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport sur les mesures provisoires en matière de protection internationale au profit de l'Italie et de la Grèce dont l'objectif est de modifier la décision du Conseil de relocaliser, au départ de l'Italie et de la Grèce, des personnes ayant besoin d'une protection internationale en vue de mettre en œuvre l'accord conclu avec la Turquie auquel je me suis toujours opposée. Ce texte demande notamment la mise en place d'un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation des migrants et une utilisation plus large des visas humanitaires.
                  

Luigi Morgano (S&D),
per iscritto. – È passato un anno da quando, il 6 settembre 2015, Papa Francesco, per prepararsi all'Anno santo della Misericordia, invitava le parrocchie, le comunità religiose, i monasteri e i santuari di tutta Europa ad accogliere una famiglia di profughi. L'Unione europea ha cercato di reagire, attraverso la Commissione e il Parlamento, e su spinta di alcuni Stati membri, proponendo soluzioni a sostegno di un approccio solidale all'emergenza umanitaria. Ciononostante, non si è ancora arrivati ad un vero ripensamento del regolamento di Dublino e a una condivisione della responsabilità. I meccanismi di ricollocamento parziale proposti dal Consiglio e che prevedono un aiuto ai due Stati maggiormente esposti, Italia e Grecia, sono stati solo parzialmente rispettati. Nel frattempo, il numero degli sbarchi, seppur lievemente diminuito, continua a registrare cifre altissime: nel solo 2016 sono già sbarcate in Italia e Grecia 281.055 persone. Per questo, sostengo la relazione proposta dalla commissione LIBE, che ribadisce la necessità di una ripartizione obbligatoria dei migranti tra gli Stati membri, secondo un meccanismo di ripartizione per quote. Solo in questo modo, infatti sarà possibile sviluppare un sistema di solidarietà sincera tra Stati membri e creare un vero e proprio sistema di asilo europeo.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport sur les mesures provisoires au profit de l'Italie et de la Grèce, qui prend la suite d'une décision du Conseil de 2015 visant à alléger ces deux pays au vu du nombre de personnes ayant besoin d'une protection internationale sur leur territoire. Le rapport prévoit que les États membres prennent des personnes en charge directement depuis la Turquie, sans passer par l'Italie et la Grèce comme intermédiaires.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Considerata la necessità di accrescere la solidarietà tra gli Stati membri, rafforzare l'integrazione per la gestione delle frontiere e contribuire a prevenire le situazioni di crisi alle frontiere esterne dell'Unione, accolgo favorevolmente favore la relazione sulle misure temporanee nel settore della protezione internazionale a beneficio dell'Italia e della Grecia. Il nostro gruppo ha lavorato alacremente alla stesura di un rapporto che possa stimolare maggiormente il dibattito e che chieda primariamente più azione da parte dei leader europei. La proposta risponde all'esigenza di garantire un'adeguata redistribuzione dei migranti che sbarcano sulle coste europee tra tutti gli Stati membri. Infatti, sebbene il piano di ridistribuzione approvato dal Consiglio europeo in data 22 settembre 2015 preveda, secondo il principio di solidarietà che lega i membri dell'Unione, il trasferimento di 54 000 richiedenti asilo tra i 28 paesi. Al 5 luglio 2015, soltanto 793 persone dall'Italia e 33 dalla Grecia sono state trasferite; questi numeri ci raccontano una realtà molto lontana da ciò che il Consiglio ha deciso. È dunque necessario lavorare affinché i meccanismi di redistribuzione inizino a funzionare e che, come stabilito, vi siano 5.680 richiedenti asilo trasferiti ogni mese.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – La proposta di destinare 54.000 quote assegnate inizialmente alla ricollocazione da Italia e Grecia, a beneficio del programma di reinsediamento di profughi siriani provenienti dalla Turchia, previsto dalla dichiarazione UE-Turchia, non può essere condivisa da parte di chi, come me, ritiene che una valida reazione alla crisi dei rifugiati non possa che basarsi su un approccio solidale tra tutti gli Stati membri. Sebbene ritenga necessario che l'Unione europea adempia alla clausola prevista dall'accordo con la Turchia, per la quale, a ogni ricollocato dalla Grecia, deve corrispondere un reinsediato dalla Turchia verso il territorio europeo, non sostengo l'idea secondo cui debbano essere Italia e Grecia, già sottoposte a una pressione migratoria senza precedenti, a dover essere ulteriormente penalizzate. Per le ragioni esposte ho deciso di votare a favore della relazione Keller che, grazie ad una volontà condivisa da parte di più gruppi politici, respinge la proposta di commutare 54.000 quote destinate alla ricollocazione da Italia e Grecia, in quote valide per il reinsediamento dalla Turchia. Il testo, inoltre, veicola adeguatamente l'urgenza di rendere il programma di ricollocazione uno strumento davvero funzionante, in grado di produrre un vero alleggerimento degli oneri che gli Stati di frontiera sono costretti a sopportare.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The rising number of asylum seekers in Greece and in Italy makes the need for emergency relocation places an important issue to address. I voted for this report, which will provide large-scale resettlement, humanitarian admission and other forms of legal admission for migrants in order to relieve the migratory pressure on Greece and Italy.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am susținut, prin votul de astăzi, prezentul raport deoarece consider că acesta aduce completări și modificări importante propunerii de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei. Desigur, mai există aspecte ce ar putea fi îmbunătățite, dar consider că, în contextul presiunii existente în Italia și Grecia, prezentul raport clarifică situația transferurilor și a relocărilor resortisanților.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Nepodpořil jsem zprávu EP, protože zcela vyprazdňuje návrh Komise a místo toho jej zaměřuje zcela jiným směrem. Domnívám se, že nejen v tomto případě se zpráva EP měla zabývat návrhem Komise (včetně jeho možné kritiky) a nezaměnit jej za politickou deklaraci. Komise pragmaticky navrhla započítávání osob přesídlených do členských států přímo z Turecka do národních kvót na přemístění uprchlíků z Itálie a Řecka a já tomuto návrhu rozumím jako snaze přispět k řešení migrační krize a zároveň k zajištění fungování dohody EU-Turecko. Rozhodnutí o přemístění uprchlíků uvnitř EU předpokládá určitou flexibilitu s ohledem na nové okolnosti a právě uzavření dohody EU-Turecko a z ní vyplývající závazky jsou podle mého názoru důvodem pro aktivaci této doložky flexibility.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I supported the report and voted in favour. The report is strong on protecting the concept of shared responsibility for the refugee crisis, calls for safe and legal access for refugees, is committed to family reunification, acknowledges the dire situation in Greece and Italy and seeks to add Afghan refugees to the relocation category.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Diesen Bericht lehne ich entschieden ab, da bezüglich der Asylkrise in Italien und Griechenland weitere Maßnahmen gesetzt werden sollen, die die Migrationsbewegungen fördern würden.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Otsus annab ELile võimaluse võtta kasutusele meetmeid seoses Süüria põgenike ümberpaigutamisega Türgist. On oluline, et asüüli otsivad inimesed saaksid seda teha legaalseid ja turvalisi teid pidi.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Παρά τις δεσμεύσεις των χωρών της ΕΕ για την μετεγκατάσταση συνολικά 160.000 αιτούντων άσυλο μέσα σε δύο χρόνια, μόνο ένα μικρό ποσοστό ατόμων έχει μέχρι στιγμής μεταφερθεί από την Ελλάδα και την Ιταλία. Υπερψήφισα την έκθεση, η οποία ζητά από τις χώρες της ΕΕ να διαθέσουν τουλάχιστον το ένα τρίτο των θέσεων μετεγκατάστασης, για τις οποίες έχουν ήδη δεσμευθεί, μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 2016.
                  

                     Τα κράτη μέλη της ΕΕ πρέπει να τηρήσουν τις δεσμεύσεις τους και να υπάρχει ίση ανακατανομή του βάρους. Επίσης, όπως τονίζεται στην έκθεση, η πρόταση της Επιτροπής, σύμφωνα με την οποία οι χώρες της ΕΕ μπορούν να προσμετρούν τον αριθμό των Σύρων προσφύγων τους οποίους δέχονται απευθείας από την Τουρκία με βάση τη συμφωνία ΕΕ-Τουρκίας στις ήδη υπάρχουσες θέσεις μετεγκατάστασης από Ελλάδα και Ιταλία, δεν είναι ορθή. Η επανεγκατάσταση δεν θα πρέπει να πραγματοποιηθεί σε βάρος της μετεγκατάστασης και να υπάρξει αντικατάσταση των θέσεων υποδοχής από Ελλάδα και Ιταλία με πρόσφυγες απευθείας από Τουρκία.
                  

                     Υπάρχει μεγάλη ανάγκη για άμεση μετεγκατάσταση προσφύγων από την Ελλάδα και την Ιταλία σε άλλα κράτη μέλη της ΕΕ λαμβάνοντας υπόψη την επείγουσα ανθρωπιστική κατάσταση στην Ελλάδα και τον κίνδυνο επιδείνωσης στην Ιταλία.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs voted against this consultation procedure proposal, which is technically non-legislative. UKIP rejects the role of the European Border and Coast Guard in the migration crisis. Moreover, UKIP also opposes the compulsory resettlement of migrants across EU nations.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Da meridionale, da italiano e da europeo vi esorto a votare positivamente a questo testo. Troppo importante in questo momento storico che tutti gli Stati membri dimostrino solidarietà l'un l'altro.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Hrvatska je izbjegličko-migrantsku krizu prihvatila u humanitarnom aspektu i isticanjem empatije hrvatskih građana prema dolazećim izbjeglicama i migrantima. U drugoj polovici rujna i listopadu 2015. u Hrvatsku je ušlo i potom se do 1. studenog 2015. zaputilo u treće zemlje 299 969 izbjeglica i migranata. U Hrvatskoj je u razdoblju od 2004. do 2015. godine podneseno 4857 zahtjeva.
                  

                     S početkom krize bili su osnovani tranzitni centri poput Opatovca i Slavonskog Broda, s kapacitetom od 5000 do 10000 osoba, koji su bili dostatni za kratkotrajni smještaj. Prihvatilišta za tražitelje azila poput onih u Kutini i Zagrebu pokazatelj su kako je Hrvatska spremna pružiti pomoć. Hrvatska je do sada pokazala primjerenu solidarnost u skrbi za izbjeglice i migrante, organizirajući potrebnu skrb u skladu s mogućnostima, što su građani podržali no očekuju također da tijela vlasti štite nacionalnu i državnu suverenost kao i druge vitalne nacionalne interese, a posebice socijalnu sigurnost vlastitih građana.
                  

                     Italiji i Grčkoj treba pružiti potporu, no Europa u konačnici treba utvrditi zajedničku politiku vezanu uz azil i imigracije usmjerenu na rješavanje problema na ishodištu, a ne kako je bilo do sada na gašenju požara.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – La Commission européenne veut utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation accepté par les représentants européens en septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE, conformément à l'accord UE-Turquie sur les migrations.
                  

                     La résolution propose que les États membres mettent à disposition au moins un tiers de leurs places de relocalisation avant le 31 décembre 2016. Elle ajoute que si l'État membre de relocalisation n'approuvait pas la relocalisation dans un délai de deux semaines, l'approbation devrait être supposée avoir été donnée.
                  

                     Le texte souligne qu'à ce jour, seul un très faible nombre de réfugiés syriens ont été relocalisés dans l'Union. Il rappelle la résolution du Parlement européen du 12 avril 2016 dans laquelle celui-ci a appelé à définir plus d'itinéraires sûrs et licites dans l'Union pour les demandeurs d'asile et les réfugiés, y compris l'adoption par l'UE d'un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation, la mise en place de programmes d'admission humanitaire par tous les États membres et une utilisation plus large des visas humanitaires.
                  

                     Je rejette l'accord UE-Turquie ainsi que la politique de répartition des migrants qui s'est d'ailleurs avérée un échec cinglant. Ce texte ne fait que confirmer et rendre encore plus contraignante cette politique. Je vote donc contre.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Le due decisioni adottate dal Consiglio nel 2015, (EU) 2015/1523 e (EU) 2015/1601, hanno stabilito misure provvisorie in materia di protezione internazionale, a beneficio di Italia e Grecia, che prevedevano il ricollocamento di 160 000 richiedenti asilo negli altri paesi dell'Unione. In base a queste decisioni, 54 000 persone avrebbero dovuto essere ricollocate da Italia e Grecia entro il 26 settembre 2016 verso il territorio di altri Stati membri, a meno che la Commissione, entro tale data, avesse presentato una proposta per allocare questi posti ad altri Stati membri in situazione di emergenza per un improvviso afflusso di persone. Ora, la proposta della Commissione intende prendere in considerazione gli sforzi fatti dagli Stati membri per l'accoglienza dei profughi siriani ricollocati dalla Turchia. Il gruppo S&D e il Parlamento europeo non condividono questa proposta. Ad oggi, gli Stati membri hanno reso disponibile solo il 7% dei posti necessari al ricollocamento da Italia e Grecia. Perciò la commissione LIBE ha approvato, a larga maggioranza, questa relazione per ribadire la necessità che gli Stati membri adempiano ai loro obblighi, alleviando la pressione sui paesi mediterranei. Il protrarsi di questa situazione di assoluta mancanza di solidarietà è inaccettabile, sostengo perciò la relazione.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam Izvješće zastupnice Keller, jer je uvođenje privremenih mjera u korist Italije i Grčke, kojima bi se omogućilo preseljenje ili prihvat izbjeglica te smanjio migracijski pritisak, dokaz zajedničkog djelovanja u svrhu rješavanja izbjegličko-migracijske krize te pronalasku solidarnog zbrinjavanja izbjeglica u skladu s međunarodnim zakonima i propisima.
                  

                     Posebno je važna zadaća Europske granične i obalne straže, čija je dužnost držati pod stalnim nadzorom priljeve migranata u Italiju i Grčku. Važan je i Sporazum s Turskom čijom je primjenom značajno popustio izbjeglički val i osnažila se kontrola migracijskog vala.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Con il voto odierno il Parlamento europeo si è espresso chiaramente contro la proposta della Commissione europea che prevedeva la possibilità per gli Stati membri di detrarre il numero di siriani reinsediati dalla Turchia dal numero di persone che lo Stato membro si è impegnato a ospitare in virtù degli accordi di ricollocamento. Anche grazie la mio determinante contributo, in qualità di relatore ombra del PPE, abbiamo approvato una risoluzione legislativa nella quale si sottolinea che il reinsediamento non deve avvenire a scapito dei ricollocamenti dei richiedenti asilo attualmente ospitati nel nostro paese. La chiusura della rotta Balcanica ha di nuovo spostato i flussi migratori irregolari verso il Mediterraneo centrale. Inoltre, gli ultimi dati pubblicati dalla Commissione europea ci dicono che sono stati ricollocate dall'Italia solamente 1.064 persone, mentre, dalla Grecia, sono state ricollocate solamente 3.712. Per risolvere la crisi dei migranti dobbiamo continuare sulla strada della condivisione delle responsabilità e dei costi tra gli Stati membri dell'Unione. Il nostro compito di deputati europei è quello di spingere la Commissione e il Consiglio a fare in modo che questo avvenga. Ritengo che in questo caso ci siamo riusciti e per questo motivo ho, naturalmente, votato a favore di questa risoluzione legislativa.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – W dniu 7 marca 2016 r. szefowie państw lub rządów UE uzgodnili szereg zasad będących podstawą porozumienia z Turcją, między innymi przesiedlanie zgodnie z zasadą, że każdej readmisji Syryjczyka z wysp greckich do Turcji będzie towarzyszyć przesiedlenie innego Syryjczyka z Turcji do państw członkowskich UE, w ramach istniejących zobowiązań.
                  

                     Proponowana zmiana polega na zaliczeniu działań podjętych przez państwa członkowskie w związku z przyjęciem Syryjczyków przebywających w Turcji w drodze przesiedlenia, przyjęcia ze względów humanitarnych lub innych form legalnego przyjęcia w poczet liczby osób ubiegających się o udzielenie ochrony międzynarodowej, które mają być relokowane na terytorium tych państw na mocy decyzji Rady 2015/1601. Zgodnie z tą zmianą i w odniesieniu do 54 000 osób ubiegających się o azyl państwa członkowskie mogą od przydzielonej im liczby osób ubiegających się azyl objętych relokacją odjąć liczbę Syryjczyków przebywających w Turcji przyjętych na ich terytorium w drodze przesiedlenia, przyjęcia ze względów humanitarnych lub innych form legalnego przyjęcia na mocy programów krajowych lub wielostronnych innych niż program przesiedleń. Niniejszym nie mogłem poprzeć sprawozdania.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport de consultation car il concerne un champ de compétence et de décision relevant des États membres de l'Union européenne.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – A recente crise migratória instou a União Europeia a tomar medidas de cooperação internacional cuja relevância é deveras assinalável no atual contexto geopolítico mundial. O Acordo UE-Turquia tem vindo a revelar-se uma ferramenta relevante – a ferramenta possível – na gestão da crise migratória. O presente relatório vem aprovar a recolocação de 54 000 requerentes de asilo, presentes em Itália e na Grécia, noutros Estados-Membros, respeitando as quotas estabelecidas no acordo.
                  

                     O meu voto é, pois, favorável.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP MEPs voted against this consultation procedure proposal, which is technically non-legislative. UKIP rejects the role of the European Border and Coast Guard in the migration crisis. Moreover, UKIP also opposes the compulsory resettlement of migrants across EU nations.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente por ser necessária uma redistribuição de migrantes mais equitativa pelos membros da UE. Deve ser feita uma reinstalação em larga escala da admissão humanitária e outras formas de admissão legal a partir da Turquia ao abrigo de regimes nacionais e multilaterais para aliviar a pressão migratória sobre os Estados-Membros, proporcionando vias seguras e legais para entrar na União e tornando desnecessárias as entradas irregulares.
                  

                     É fundamental, juntamente com a Agência Europeia de Guarda Costeira e de Fronteiras, acompanhar permanentemente a situação no que respeita ao afluxo massivo de nacionais de países terceiros para os Estados-Membros.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – De uma vez por todas, é necessário que os Estados-Membros cumpram de forma plena as suas obrigações no que respeita à reinstalação sob as decisões (UE) 2015/1523 e (UE) 2015/1601, num total de 120 mil refugiados, de forma a aliviar a pressão sobre a Grécia e a Itália. O cumprimento das decisões humanitárias merece o mesmo respeito e rigor que o cumprimento das decisões económicas e financeiras.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – La Decisión 2015/1601 indicó que los refugiados debían ser reubicados de Italia y Grecia hacia el territorio de otros Estados miembros.
                  

                     Hasta el momento, los Estados miembros no han llegado a movilizar las plazas de reubicación que se tenían previstas. Por ello, se presenta la necesidad de que los Estados miembros asuman sus obligaciones y se cumpla el acuerdo de reasentamiento. Es imperativo que los Estados miembros den una respuesta solidaria al reto que plantea la crisis de refugiados que sirva de base para desarrollar un verdadero Sistema Europeo de Asilo.
                  

                     Por ello, he votado a favor del Informe.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la résolution législative instituant des mesures provisoires en matière de protection internationale au profit de l'Italie et de la Grèce.
                  

                     Il s'agit d'un signal fort qui réaffirme la nécessité de respecter le plan de relocalisation de la Commission au regard des milliers de personnes qui sont bloquées en Grèce et en Italie ou qui arrivent chaque jour dans ces pays. Il est indispensable de mettre sur pied un système européen de relocalisation qui soit juste et porteur d'espoir pour ces milliers de gens en détresse.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Apoiei este relatório sobre a proposta de alteração da decisão do Conselho, que vem estabelecer medidas provisórias no domínio da proteção internacional a favor de Itália e da Grécia, dado estarmos perante duas situações de emergência em matéria de asilo.
                  

                     Trata-se de medidas provisórias, de natureza excecional, que pretendem dar resposta a uma situação grave relacionada com o súbito e repentino afluxo de nacionais de países terceiros ao espaço europeu.
                  

                     Como a situação continua a revestir urgência, gravidade e ação imediata e eficaz, o presente relatório versa sobre a necessidade de proceder a uma alteração da proposta da Comissão, no que respeita à admissão de nacionais de países terceiros, sua reinstalação, admissão humanitária e demais formas legais.
                  

                     Uma vez que estou maioritariamente de acordo com as alterações que foram introduzidas, o meu voto foi favorável à aprovação deste relatório.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos a favor de un Informe que se opone al Acuerdo UE-Turquía y al esquema de readmisiones planteado por la Comisión en el marco de su política migratoria vulneradora de los derechos humanos. Compartimos la crítica a los Estados miembro por su mezquino comportamiento a la hora de acoger personas necesitadas de protección internacional en su territorio y en la necesidad de actuar en corresponsabilidad con Grecia e Italia a la hora de enfrentar con recursos suficientes y de manera solidaria la mayor crisis humanitaria en Europa desde la 2da Guerra Mundial.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für die einstweiligen Asylmaßnahmen zugunsten Italiens und Griechenlands gestimmt, da die aktuelle Flüchtlingskrise gemeinsam gelöst werden muss. Italien und Griechenland dürfen mit ihren europäischen Außengrenzen nicht allein gelassen werden.
                  

                     Somit sollen Not leidende Syrer gemäß der EU-Türkei-Kooperation direkt von der Türkei in EU-Mitgliedstaaten umgesiedelt werden.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Estamos ante una propuesta que no cuestiona la raíz de la actual situación de las personas migrantes ni planta cara a la lógica de la Europa Fortaleza. Sin embargo, se está proponiendo la introducción de toda una serie de medidas concretas que mejorarían la situación de estas personas. La eliminación del vergonzoso Acuerdo UE-Turquía o la extensión del derecho al asilo a más nacionalidades, en concordancia con la Convención de Ginebra que hoy no cumple la UE, son elementos que valoramos de forma muy positiva. Además de ello, compartimos la necesidad de superar el actual sistema de cuotas que ha fracasado por la falta de voluntad política de los Estados, para imponer un sistema basado realmente en la solidaridad y en la libertad de movimiento y capacidad de elección de la propia persona demandante de asilo. Por eso, y a pesar de no ser el modelo de política migratoria que defendemos, hemos votado a favor del informe, al entender que esta propuesta supondría mejoras tangibles en la situación de las personas que se ven forzadas a huir de sus países.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which signals another call on Member States to uphold their responsibility and show solidarity by taking part in relocation and resettlement measures. Countries on the periphery, such as Greece and Italy, are still struggling to respond to the thousands of refugees and asylum-seekers who are arriving. We believe that resettlement should not take place at the expense of relocation. Both are important instruments of solidarity. Relocation is a form of internal solidarity among Member States, while resettlement and humanitarian admission or other kinds of admission are forms of external solidarity with third countries hosting the majority of refugees.

Monika Smolková (S&D),
písomne – Pri hlasovaní o správe k návrhu rozhodnutia Rady o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka som sa zdržala. Návrh sa týka prerozdelenia 160-tisíc žiadateľov o azyl z Talianska a Grécka do ostatných členských krajín. Ako sa po roku od prijatia tohoto rozhodnutia ukázalo, toto opatrenie nie je dostatočne účinné a nerieši primárne príčiny migračnej krízy. Prioritou v súčasnej situácii musí pre EÚ zostať ochrana vonkajších hraníc a dostatočná kontrola jednotlivcov, ktorí hranice prechádzajú. Na druhej strane, utečencom, ktorí sa už v krajinách EÚ nachádzajú, by mala byť poskytnutá ochrana a humanitárna pomoc. Ostatné členské štáty majú možnosť poskytnúť pomoc krajinám zasiahnutým utečeneckou krízou práve v týchto oblastiach.
                  

Joachim Starbatty (ECR),
schriftlich. – Im Rahmen der Ratsbeschlüsse vom 14. und 22. September 2015 zur Umverteilung von insgesamt 160 000 Asylbewerbern von Italien und Griechenland auf andere Länder soll nun ein bestehender, daran anschließender Ratsentscheid vom 26. September 2015 geändert werden, welcher die Umsetzung der Umverteilung regelt. Dabei soll das bestehende EU-Türkei-Abkommen neu mitberücksichtigt werden. Grundsätzlich ist ein solches Vorgehen sinnvoll. Der Bericht fordert allerdings nicht tragbare Veränderungen. So wird das Momentum der Solidarität und der gerechten Aufteilung von Lasten viel stärker als im ursprünglichen Entwurf betont. Das Prinzip der Nichtzurückweisung von Flüchtlingen sei demzufolge mit dem bestehenden EU-Türkei-Abkommen nicht gegeben. Im Weiteren werden bessere Möglichkeiten der sicheren Einreise von Migranten in die EU sowie verstärkte Familienzusammenführungen gefordert. Neuansiedlungen und Umsiedlungen sollten als Zeichen der Solidarität gefördert werden. Vor allem aus Syrien, Irak, Eritrea und Afghanistan sollen Asylsuchende aufgenommen werden. Monatliche Statusberichte der Mitgliedstaaten sollen entfallen. Insgesamt spricht aus dem Bericht der Wunsch, mehr Asylsuchende und Migranten in Europa aufzunehmen. Die Berichterstatterin der Grünen ignoriert damit völlig die mit der aktuellen Asyl- und Migrationskrise verbundenen Probleme in den Bereichen Kriminalität, Terrorismus und Integration sowie den breiten Bürgerwillen in Europa. Aus diesem Grund lehne ich diesen Bericht ab.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Relokácia utečencov do iných členských štátov môže prebiehať len na základe dobrovoľnosti. Taliansku a Grécku najviac pomôžeme tým, že vytvoríme čo najlepšie podmienky na efektívne fungovanie európskej pobrežnej a pohraničnej stráže.
                  

Helga Stevens (ECR),
schriftelijk. – De N-VA is voor herplaatsing als sluitstuk van een adequaat grenzenbeleid. Ditmaal steunt de N-VA niettemin het gefragmenteerde Commissievoorstel, omdat herplaatsingsplaatsen – een bestaande verplichting – worden geheroriënteerd om gevolg te geven aan het akkoord tussen de EU en Turkije. Dit voorstel beoogt namelijk om bepaalde reeds voorziene plaatsen voor de 1-op-1-hervestiging te benutten, en aldus dat noodzakelijke akkoord verder ten uitvoer te leggen. Lidstaten kunnen daardoor, ook in dit kader, een beroep doen op een financiële tegemoetkoming per herplaatste Syriër. Daarentegen stemde de N-VA tegen de resolutie van het Parlement omdat daarin van de gelegenheid misbruik wordt gemaakt om het oorspronkelijke Raadsbesluit inzake herplaatsing naar zijn hand te zetten. Zo wordt o.a. gevraagd ook Afghanen onder EU-lidstaten te herverdelen en wordt een lans gebroken voor een ruime toepassing van de gezinshereniging.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Prihvaćam ovo izvješće jer smatram da se svijet danas suočava s jednim od najvećih izbjegličkih i migracijskih valova, a Europa mora sudjelovati u rješavanju tog problema na humanitaran način. U Grčkoj i Italiji broj tražitelja azila je sve veći i potreba za hitnim premještanjem će i dalje ostati veliki problem za granične zemlje EU-a.
                  

                     Iz Turske je potreban humanitaran prihvat kako bi se smanjio broj nezakonitih ulazaka u Tursku, a kasnije i u Europsku uniju. Smatram potrebnim da se mjesta za prihvat prošire i na područja drugih članica, jer 12 764 podnositelja zahtjeva za azil je u Italiji, a u Grčkoj njih čak 41 236. Ove dvije zemlje ne mogu same nositi teret prihvaćanja i skrbi o izbjeglicama i imigrantima u EU-u.
                  

                     Postupak premještanja mora se dovršiti što je prije moguće, osim u slučaju da Italija i Grčka dokažu objektivne prepreke koje sprječavaju da dođe do transfera. Europska unija mora u ovom ključnom trenutku pokazati solidarnost ne samo prema izbjeglicama, već i prema svojim graničnim članicama koje podnose najveći teret migracijskog i izbjegličkog vala.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zu dem Entwurf eines Beschlusses des Rates zur Änderung des Beschlusses (EU) 2015/1601 des Rates vom 22. September 2015 zur Einführung von vorläufigen Maßnahmen im Bereich des internationalen Schutzes zugunsten von Italien und Griechenland habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Damit wird die Umsiedlung von 54 000 Antragstellern aus Italien und Griechenland eingeleitet. Umsiedlung definiert sich als die Überstellung eines Antragstellers aus dem Hoheitsgebiet des Mitgliedstaats, der für die Prüfung seines Antrags auf internationalen Schutz zuständig ist, in das Hoheitsgebiet des Umsiedlungsmitgliedstaats. Die Neuansiedlung oder die Aufnahme auf dem Hoheitsgebiet eines Mitgliedstaats von Drittstaatsangehörigen, die internationalen Schutz benötigen, fallen nicht unter den Begriff Umsiedlung.
                  

                     Daneben geht es auch um die Umsetzung des EU/Türkei-Flüchtlingsdeals vom 7. März. Danach soll für jeden von der Türkei von den griechischen Inseln rückübernommenen Syrer ein weiterer Syrer aus der Türkei in den EU-Mitgliedstaaten neu angesiedelt werden. Diese 1:1-Regelung sollte zum Schutz von Syrern, die vor Krieg und Verfolgung flüchten, und unter vollumfänglicher Wahrung des Rechts, Asyl zu beantragen, und des Grundsatzes der Nichtzurückweisung, die im Unionsrecht und der Genfer Konvention vereinbart sind, umgesetzt werden.
                  

                     Beide Projekte tragen den Spaltpilz tief in die EU und gefährden den Frieden in Europa.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Kao dio zajedničke politike o azilu člankom 78. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju EU-a (UFEU) predviđa se posebna pravna osnova za rješavanje kriznih situacija. Vijeće u skladu s njome, na temelju prijedloga Europske komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist jedne države članice ili više njih suočenih s kriznom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u jednu državu članicu ili više njih.
                  

                     Na temelju članka 78. stavka 3. UFEU-a, Vijeće je donijelo dvije odluke o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke. Podržavam Izvješće o prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije.
                  

                     S predlogom sprememb določamo, da se premesti 54000 prosilcev iz Italije in Grčije kot transfer prosilca z ozemlja države članice, ki je odgovorna za obravnavo njegove prošnje za mednarodno zaščito, na ozemlje države članice premestitve. Premestitev ne vključuje preselitve ali sprejema oseb iz tretje države, ki potrebujejo mednarodno zaščito, na ozemlje države članice.
                  

                     Prav tako je predlagana sprememba, da redno pregledovanje razmer v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice ni naloga Evropske komisije, temveč bi moralo biti naloga Evropske agencije za mejno in obalno stražo.
                  

Pavel Svoboda (PPE),
písemně. – Nepodpořil jsem dnes zprávu na téma azylu a dočasných opatření ve prospěch Itálie a Řecka, jelikož se domnívám, že původní návrh Evropské komise navrhující možnost dobrovolného přesídlení migrantů, jejichž konkrétní počet by poté mohl konkrétní členský stát realizující toto dobrovolné přesídlení odečíst od již schválených kvót, byl dostatečnou reakcí na situaci, kdy se Maďarsko zřeklo možnosti relokovat určitý počet migrantů ze svého území na území ostatních členských států. Otázka dalšího vývoje evropských mechanismů přesidlování a další prvky současné migrační krize by měly být řešeny zvlášť.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Υπερψηφίσαμε την έκθεση καθώς στέλνει σαφές πολιτικό μήνυμα στην ανάγκη να στηριχτεί η Ελλάδα και η Ιταλία με επίσπευση, μεταξύ άλλων, ενός δίκαιου συστήματος μετεγκατάστασης των προσφύγων. Επίσης, στην έκθεση εκφράζεται ξεκάθαρη αντίθεση για την Συμφωνία ΕΕ-Τουρκίας, η οποία δεν συνάδει με το διεθνές δίκαιο για τους πρόσφυγες και το άσυλο αλλά αποτελεί κορύφωση της πολιτικής κυνισμού και αναλγησίας της ΕΕ απέναντι στα θύματα ενός πολέμου, για τον οποίο και η ίδια φέρει πολλές ευθύνες.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η συγκεκριμένη έκθεση προσπαθεί να επιβάλει τη βίαιη ενσωμάτωση διαφορετικών εθνοτήτων και πολιτισμών.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a határozat elfogadását, abban a meggyőződésben, hogy az európai szolidaritás és az uniós migrációs együttműködés eddigi tapasztalata egyaránt indokolja a menekültválság elsődleges terheit vállaló tagállamok – adott esetben az olasz és a görög kormány – újabb soron kívüli és sürgős támogatását. Ugyanakkor tudatában vagyok, hogy ez tüneti kezelésnek tekinthető, a migrációs válság kezelése sokrétűbb és az EU teljes egységét feltételező intézkedéseket követel. A téma kapcsán magyar képviselőként csak sajnálni tudom, hogy hazám – lehetséges kedvezményezettként is – kimarad a közös tehervállalásból, mert az EU mint közösség, s mint intézmény mindmáig tehetetlennek mutatkozik azzal szemben, hogy némely tagállam kormánya továbbra sem kíván menekültügyben semmilyen uniós szolidaritás részese lenni, sőt, igyekszik azt aláásni, s ebben élen jár az Orbán-kormány.
                  

                     A most elfogadott határozat mint pozitív gesztus fontosságát nem tagadva, s a jövőre tekintve figyelmeztetnem kell rá: a fő terheket vállalókkal való közös szolidaritásunk erejéből és hatékonyságából rengeteget von le, ha az EU továbbra is tehetetlennek bizonyul egyes saját tagállamai ilyen magatartásával szemben.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Fenomenul migrației care afectează Uniunea Europeană în ultimii ani a demonstrat necesitatea elaborării unei abordări unitare în privința politicii de azil la nivel european. Întrucât majoritatea refugiaților provin din zonele de conflict din Siria și Irak, statutul lor de azilanți nu este pus în discuție. Totuși, principala problemă este presiunea pusă asupra țărilor de graniță din zona sudică, cum ar fi Grecia și Italia, care nu pot gestiona singure numărul mare de refugiați. În acest context, Comisia Europeană a reacționat și a venit cu propunerea de a împărți refugiații în statele membre conform unor cote stabilite în funcție de capacitatea fiecărei țări. O parte din statele membre nu au fost de acord cu aceste cote, rezultatul fiind aglomerarea refugiaților în taberele din Grecia și Italia, ceea ce creează probleme statelor respective. Atitudinea respectivă este contrară spiritului de solidaritate care stă la baza Uniunii Europene și pune în pericol însăși viabilitatea proiectului european în perioada următoare. În aceste condiții, Parlamentul European este forul cel mai potrivit pentru a atrage atenția că problema refugiaților trebuie rezolvată prin cooperarea între statele membre și că niciun stat nu se poate eschiva de la aceste obligații folosind tertipuri de tip naționalist-populist.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté pour l'excellent texte de ma collègue Ska Keller sur la proposition de décision du Conseil modifiant la décision (UE) 2015/1601 du Conseil du 22 septembre 2015 instituant des mesures provisoires en matière de protection internationale au profit de l'Italie et de la Grèce.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The EU Heads of State and Government agreed on 7 March 2016 a series of principles as the basis for an agreement with Turkey – including to resettle, for every Syrian readmitted by Turkey from Greek islands, another Syrian from Turkey to the EU Member States, within the framework of the existing commitments.
While I support the deal with Turkey, I voted against the Keller report. Indeed, this report opposed the Commission proposal according to which, out of 120 000 places for applicants to be relocated from Italy and Greece to other Member States, 54 000 shall now be allocated to the relocation of Syrians in the EU, from Turkey in accordance with the EU-Turkey agreement. The Commission proposal enables Member States to subtract from their allocated number of relocated applicants the number of Syrians present in Turkey admitted to their territory through resettlement.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Glasovala sam protiv Izvješća o prijedlogu odluke Vijeća o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke. Kao što sam već istaknula, smatram da se ne možemo baviti samo preraspodjelom migranata. Ovim izvješćem se države članice pozivaju da prihvate migrante te da pojačaju napore u pružanju odgovora na humanitarno stanje u Grčkoj i spriječe daljnje pogoršanje stanja u Italiji.
                  

                     Međutim, praksa prihvata i preraspodjele se već pokazala neučinkovitom, stoga smatram da je prije svega potrebno rješavati problem na području gdje nastaje, a ne nametati državama članicama dodatni pritisak.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog Azil: začasni ukrepi v korist Italije in Grčije sem podprla.
                  

                     Od 26. septembra 2016 naj bi 54 000 prosilcev za azil premestili iz Italije in Grčije na ozemlja drugih držav članic v razmerju, določenem v tem sklepu (in sicer 12 764 prosilcev iz Italije in 41 236 prosilcev iz Grčije), razen če do tega datuma Komisija v skladu s členom 4(3) predlaga, da bi te premestitve dodelila drugim državam članicam upravičenkam, ki se soočajo z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda oseb.
                  

Yana Toom (ALDE),
in writing. – The situation regarding massive inflows remains critical. Already in the first months of 2016 thousands of people were entering Greece from Turkey daily. It should be stressed that the refugee crisis is a European problem and therefore requires efforts from all Member States. Solidarity with Member States who experience the highest pressure is necessary. This decision should provide some relief to Greece and Italy.

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos a favor de un Informe que se opone al Acuerdo UE-Turquía y al esquema de readmisiones planteado por la Comisión en el marco de su política migratoria vulneradora de los derechos humanos. Compartimos la crítica a los Estados miembro por su mezquino comportamiento a la hora de acoger personas necesitadas de protección internacional en su territorio y en la necesidad de actuar en corresponsabilidad con Grecia e Italia a la hora de enfrentar con recursos suficientes y de manera solidaria la mayor crisis humanitaria en Europa desde la 2da Guerra Mundial.
                  

Ulrike Trebesius (ECR),
schriftlich. – Im Rahmen der Ratsbeschlüsse vom 14. und 22. September 2015 zur Umverteilung von insgesamt 160 000 Asylbewerbern von Italien und Griechenland auf andere Länder soll nun ein bestehender, daran anschließender Ratsentscheid vom 26. September 2015 geändert werden, welcher die Umsetzung der Umverteilung regelt. Dabei soll das bestehende EU-Türkei-Abkommen neu mitberücksichtigt werden. Grundsätzlich ist ein solches Vorgehen sinnvoll. Der Bericht fordert allerdings nicht tragbare Veränderungen. So wird das Momentum der Solidarität und der gerechten Aufteilung von Lasten viel stärker als im ursprünglichen Entwurf betont. Das Prinzip der Nichtzurückweisung von Flüchtlingen sei demzufolge mit dem bestehenden EU-Türkei-Abkommen nicht gegeben. Im Weiteren werden bessere Möglichkeiten der sicheren Einreise von Migranten in die EU sowie verstärkte Familienzusammenführungen gefordert. Neuansiedlungen und Umsiedlungen sollten als Zeichen der Solidarität gefördert werden. Vor allem aus Syrien, Irak, Eritrea und Afghanistan sollen Asylsuchende aufgenommen werden. Monatliche Statusberichte der Mitgliedstaaten sollen entfallen. Insgesamt spricht aus dem Bericht der Wunsch, mehr Asylsuchende und Migranten in Europa aufzunehmen. Die Berichterstatterin der Grünen ignoriert damit völlig die mit der aktuellen Asyl- und Migrationskrise verbundenen Probleme in den Bereichen Kriminalität, Terrorismus und Integration sowie den breiten Bürgerwillen in Europa. Aus diesem Grund lehne ich diesen Bericht ab.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – La Commission européenne veut utiliser 54 000 des 120 000 places du plan de relocalisation accepté par les représentants européens en septembre 2015 pour réinstaller des Syriens venus de Turquie dans l'UE, conformément à l'accord UE-Turquie sur les migrations.
                  

                     D'après la résolution, ‘la réinstallation des réfugiés ne doit pas se faire au détriment de la relocalisation’, car si cette dernière est une forme de ‘solidarité interne’, la réinstallation correspond quant à elle à un processus de ‘solidarité externe’ où des pays tiers abritent la majorité des réfugiés.
                  

                     Le texte souligne qu'à ce jour, seul un très faible nombre de réfugiés syriens ont été relocalisés dans l'Union. Il rappelle la résolution du Parlement européen du 12 avril 2016 dans laquelle celui-ci a appelé à définir plus d'itinéraires sûrs et licites dans l'Union pour les demandeurs d'asile et les réfugiés, y compris l'adoption par l'UE d'un dispositif législatif contraignant et obligatoire à l'égard de la réinstallation, la mise en place de programmes d'admission humanitaire par tous les États membres et une utilisation plus large des visas humanitaires.
                  

                     Je rejette la politique de répartition des migrants qui s'est d'ailleurs avérée un échec cinglant.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – W głosowaniu nad rezolucją zagłosowałem przeciwko przedstawionemu dokumentowi. Co do zasady udzielanie pomocy humanitarnej i zapewnianie schronienia osobom opuszczającym swoje kraje z powodu tragicznej sytuacji w Syrii powinno być oczywistą powinnością wszystkich państw członkowskich, jednakże zaproponowane w projekcie rozwiązania mogą nie przynieść oczekiwanych rezultatów. Program realokacji jest niedopracowany, więc obowiązek jego wdrożenia przez wszystkie państwa UE może zagrozić bezpieczeństwu obywateli.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A közös menekültügyi politika részeként az Európai Unió működéséről szóló szerződés lehetővé teszi, hogy a Tanács az Európai Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadjon el az érintett tagállam vagy tagállamok érdekében, ha egy vagy több tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez. A jelentés végszavazásánál az S&D-álláspontját követtem.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Votamos a favor de un Informe que se opone al Acuerdo UE-Turquía y al esquema de readmisiones planteado por la Comisión en el marco de su política migratoria vulneradora de los derechos humanos. Compartimos la crítica a los Estados miembro por su mezquino comportamiento a la hora de acoger personas necesitadas de protección internacional en su territorio y en la necesidad de actuar en corresponsabilidad con Grecia e Italia a la hora de enfrentar con recursos suficientes y de manera solidaria la mayor crisis humanitaria en Europa desde la 2da Guerra Mundial.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour as the EU system (highly costly and scarcely effective) to enforce the return of irregular migrants seems not to be sustainable in the long term. For instance, in 2014 less than 40% of the total number of return decisions issued by Member States have been enforced. However, the establishment of a dedicated EU travel document for irregular migrants for the purpose of removal will not ensure an automatic increase in the effectiveness of returns and no impact assessment was carried out by the European Commission in the context of this proposed regulation to prove otherwise.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Atsižvelgiant į dabartinį prieglobsčio prašytojų skaičių Graikijoje ir didėjantį į Italiją atvykstančių prieglobsčio prašytojų skaičių, manau, kad išliks didelis skubių perkėlimo vietų poreikis.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the proposal for a Council decision amending Council Decision (EU) 2015/1601 of 22 September 2015 establishing provisional measures in the area of international protection for the benefit of Italy and Greece. The report states that EU countries must honour their pledges to accept refugees relocated from Greece and Italy to relieve migratory pressure on these two ‘frontline’ countries. Furthermore, it underlines that the need for emergency relocation from Greece and Italy to other EU Member States is expected to remain high, pointing to the urgent humanitarian situation in Greece and the risk of deterioration in Italy. I voted in favour because I believe that these measures would, at the same time, discourage irregular entries by opening up legal and safe routes to the EU.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Esta propuesta tiene por objeto mejorar la Decisión del Consejo Europeo 2015/1601 de reubicar a las personas necesitadas de protección internacional desde Italia y Grecia. En el marco de los compromisos existentes que forman parte de la cooperación UE - Turquía en el área de la migración, la propuesta responde a la necesidad de llevar a cabo más acciones en pro del reasentamiento en Turquía. Las 54.000 plazas previstas para el realojamiento estarán disponibles para la reubicación de ciudadanos sirios desde Turquía a la UE a través del esquema 1-1. Conforme a esta enmienda, los Estados miembros pueden poner en práctica sus compromisos admitiendo a ciudadanos sirios en sus territorios directamente desde Turquía. El número de sirios realojados se deducirá de las cuotas de reasentamiento fijadas y cada uno de los países que haga uso de esta vía recibirá 6.500 euros. Dado el incremento en la eficiencia del proceso que suponen estas medidas, he creído oportuno votar a favor.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Dit verslag bevat de amendementen van het EP op het voorstel van besluit dat de Commissie wil treffen aangaande de vluchtelingen/migranten/asielzoekers die nu worden opgevangen in Italië en Griekenland. Ik stemde voor het verslag omdat ik vind dat er dringend wat moet gebeuren aan de onhoudbare situatie in beide landen qua opvang.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A situação mantém-se crítica. De acordo com dados fornecidos pela Frontex, durante os primeiros meses de 2016, em média, entraram diariamente na Grécia, de forma irregular, vindas da Turquia, 2000 a 3000 pessoas.
                  

                     As restrições impostas na fronteira entre a Grécia e a antiga República jugoslava da Macedónia agravaram a pressão sobre a Grécia e aumentaram o risco de se desenvolverem novas rotas migratórias através de outros Estados-Membros da UE, à medida que as condições meteorológicas forem melhorando. Estas novas rotas migratórias são suscetíveis de afetar os Estados-Membros da primeira linha.
                  

                     Importa lembrar que esta crise foi gerada pelo imperialismo europeu e norte-americano, que deveria suscitar uma ampla mobilização da UE. Ao contrário, esta crise veio revelar a desumanidade desta UE que se declara solidária, mas apenas com as grandes empresas multinacionais e com o complexo industrial militar, que continua a gerar lucros bilionários. Uma vergonha.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht ist lediglich ein weiterer Schritt, den falsch eingeschlagenen Weg in der Flüchtlingsproblematik weiter zu gehen. Eine Umverteilung von 40.000 und weiteren 120.000 Personen von Griechenland und Italien auf die anderen Mitgliedstaaten ändert an der Situation rein gar nichts. Zudem sollen weitere sichere und legale Wege für die Einreise in die EU geschaffen werden, und es sollen verstärkt Visa aus humanitären Gründen erteilt werden. Auch soll jeder ein Recht auf Familienzusammenführung haben, was die immensen Zahlen in Europa noch mehr steigen lassen würde. Daher lehne ich den Bericht ab.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sulla proposta di decisione del Consiglio che istituisce misure temporanee nel settore della protezione internazionale a beneficio dell'Italia e della Grecia in rapporto all'emergenza migranti. Il testo mira garantire il rispetto delle decisioni del Consiglio (UE) 2015/1523 e (UE) 2015/1601 volte ad alleviare la pressione migratoria su Italia e Grecia applicando un ricollocamento dei richiedenti asilo verso gli altri Stati membri. Finora, gli Stati membri hanno messo a disposizione solo il 7% dei posti disponibili e questa relazione mira a stimolare gli stessi a porre in essere l'applicazione degli obblighi previsti dal Consiglio, aumentando i loro sforzi per rispondere il più rapidamente possibile a questa crisi umanitaria.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report, which signals another call on Member States to uphold their responsibility and show solidarity by taking part in relocation and resettlement measures. Countries on the periphery, such as Greece and Italy, are still struggling to respond to the thousands of refugees and asylum-seekers who continue to arrive in Europe. We believe that resettlement should not take place at the expense of relocation. Both are important instruments of solidarity. Relocation is a form of internal solidarity among Member States, while resettlement and humanitarian admission or other kinds of admission are forms of external solidarity with third countries hosting the majority of refugees.

Marco Zanni (EFDD),
per iscritto. – L'anno scorso, al culmine della crisi dei rifugiati, il Consiglio ha deciso di ricollocare 160.000 rifugiati provenienti dalla Grecia e dall'Italia in altri Stati membri. Anche se la decisione è stata contestata dagli Stati membri dell'est Europa, una netta maggioranza era favorevole a tale ricollocazione. Attraverso la presente proposta della Commissione, il Consiglio, sta progettando di mettere da parte un terzo del totale dei rifugiati da ricollocare (54.000) per l'attuazione dell'accordo UE-Turchia: per ogni rifugiato siriano che la Turchia riammette dalle isole greche, un altro siriano verrà reinsediato dalla Turchia negli altri Stati membri dell'UE. Nel negoziare l'accordo, gli Stati membri non riuscirono a mettersi d'accordo per rendere disponibili posti aggiuntivi per i rifugiati provenienti dalla Turchia e per questo motivo ora hanno intenzione di fare uso dei 54.000 posti originariamente destinati al ricollocamento dei rifugiati provenienti dalla Grecia e dall'Italia per reinsediare i rifugiati siriani direttamente dalla Turchia. Gli Stati membri non stanno tuttavia rispettando gli impegni presi per quanto riguarda la ricollocazione: alcuni non hanno finora accolto nessun rifugiato, altri, solo una manciata di persone; vi sia maggiore solidarietà e si rispettino gli impegni presi.
                  

Σωτήριος Ζαριανόπουλος (NI),
γραπτώς. — Οι τροποποιήσεις στην απόφαση του Συμβουλίου της ΕΕ για τη μετεγκατάσταση προσφύγων, που φέρει τον ψευδεπίγραφο τίτλο ‘προσωρινά μέτρα προς όφελος της Ελλάδας και της Ιταλίας’ δεν πρόκειται να προσφέρει την παραμικρή ανακούφιση στο πρόβλημα των εγκλωβισμένων προσφύγων σε Ελλάδα και Ιταλία και τις άθλιες συνθήκες που αντιμετωπίζουν. Γιατί συνδέεται άμεσα με την απαράδεκτη συμφωνία ΕΕ-Τουρκίας και τις μαζικές απελάσεις προσφύγων, με τα βάρβαρα μέτρα της ΕΕ ενάντια σε πρόσφυγες και μετανάστες (ταξιδιωτικό έγγραφο απελάσεων, επιστροφή αιτούντων άσυλο ξανά στις χώρες ‘πύλες εισόδου’ όπως Ελλάδα και Ιταλία, Ευρωπαϊκή Συνοριοφυλακή-Ακτοφυλακή). Η ένταση της ιμπεριαλιστικής επιθετικότητας της ΕΕ και των συμμάχων της, η βάναυση κατασταλτική πολιτική της απέναντι στους πρόσφυγες αυξάνει καθημερινά τον αριθμό των χιλιάδων εγκλωβισμένων στην Ελλάδα κάτω από απαράδεκτες συνθήκες με ενδεικτική την άθλια κατάσταση με τον διπλό εγκλωβισμό προσφύγων, πχ Λέσβος, Χίος, όπως και τους κινδύνους νέων πολύνεκρων τραγωδιών. Η απάνθρωπη πολιτική της ΕΕ και ο ρατσισμός των φασιστικών συμμοριών αποτελούν όψεις του βάρβαρου καπιταλιστικού συστήματος, που και οι δύο υπηρετούν. Αυτό πρέπει να μπει στο στόχαστρο της πάλης των εργαζομένων, μαζί με την απαίτηση, για ανθρώπινες συνθήκες υποδοχής και φιλοξενίας προσφύγων και μεταναστών, γρήγορη χορήγηση προσφυγικού ή ανθρωπιστικού καθεστώτος και άμεση μεταφορά τους στις χώρες τελικού προορισμού τους.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Návrh rozhodnutia Rady o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka smeroval k zmene rozhodnutia z roku 2015, podľa ktorého malo byť 54 000 žiadateľov o azyl premiestnených z Grécka a Talianska na základe systému kvót do iných členských štátov. Zmena bola navrhnutá v súvislosti s v marci 2016 uzavretou dohodou s Tureckom a mala zohľadňovať snahu členských štátov o prijímanie osôb z tureckého územia na základe tejto dohody. Členské štáty by si tak na základe tejto zmeny mohli odpočítať utečencov prijatých priamo z Turecka na základe systému 1:1 od povinných kvót. Správa pani poslankyne Kellerovej však tieto snahy úplne zvrátila a možnosť odpočítania počtu osôb prijatých z Turecka od kvót stanovených členským štátom úplne odmietla. Rovnako ako vo všetkých ostatných hlasovaniach týkajúcich sa systému povinných kvót pre členské štáty aj v tomto som hlasovala proti správe ako celku. Môj názor na to, že členské štáty by nemali byť nútené do akejsi povinnej solidarity, zostáva nezmenený a členské štáty by podľa môjho názoru mali byť skôr povzbudzované na dobrovoľné prejavenie solidarity a ponúknutie pomoci v rámci riešenia utečeneckej krízy.
                  
12.5.   Guidelines for the employment policies of the Member States (A8-0247/2016 - Laura Agea)

Suulliset äänestysselitykset


Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, vótáil mé arís ina fhabhar seo le mo ghrúpa sna trí vótaí sa tuarascáil seo agus glacadh leis le móramh mór.
                  

                     So, this report deals with the appraisal of economic and social policies within the European Union and I would hope, as this report highlights, that the role and opinion of Parliament will be better considered by the Council as we move forward. This is a very important point. We find ourselves at a critical stage, where the spirit of cooperation between European institutions should not be called into question, nor should it act as an obstacle to the development of more effective policies at Member State level.
                  

                     Staying in line with the Stability and Growth Pact and remaining responsive to economic change, we may together – and together is the key word – promote the development and accommodation of a more skilled and adaptable workforce, providing for sustainable and inclusive growth across all Member States.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – L'approccio adottato dal Consiglio, per quel che riguarda le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione, non è propriamente adeguato. Si è dimostrato infatti contrario allo spirito dei trattati, implicando un indebolimento della cooperazione interistituzionale e un aumento del deficit democratico nei confronti dei cittadini dell'Unione. Poiché credo fortemente che il Consiglio debba tenere conto della posizione del Parlamento ho deciso di votare a favore.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this consultation procedure proposal, which is technically non-legislative. It is written into the treaties (TFEU Article 148) that the EU should coordinate employment policy between all Member States and this is a procedure that is voted on every year. The proposal creates vague goals without specific actions as to what the Member States should be focusing on. This proposal includes things like ‘increasing labour participation and reducing structural employment’ and ‘develop a skilled workforce’. This all sounds OK, but ultimately it is the EU trying to control Member States and tell them what their employment policies should be. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – This report included several good aspects such as calling for public investment, job creation, and support for workers' rights. However, it calls for all of this within the confines of the European Stability and Growth pact as well as the European Semester. These two things are almost diametrically opposed – you cannot have a decent level of investment etc. while you are in a fiscal straight jacket. Because of the positive aspects around workers' rights etc. I did not vote against this report, but I could not support it either, given the confines in which it wishes to place investment and job creation, i.e. the Stability and Growth Pact and European Semester. For these reasons I abstained on the overall report.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – Je regrette fortement que le Conseil et la Commission restent sourds à nos contributions sur les lignes directrices relatives aux politiques de l'emploi dans les États membres. Nous invitons la Commission européenne à modifier en conséquence sa proposition et le Conseil à prendre en compte nos propositions afin d'assurer un marché du travail inclusif et intégré, capable de traiter les graves conséquences du chômage, de favoriser un niveau élevé d'emploi et de garantir des conditions de travail décentes, incluant un revenu minimum et une protection sociale digne de ce nom.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I have voted in favour of the report on guidelines for the employment policies of the Member States. The report express the regrets of the European Parliament with regard to the decision of the Council to ignore the EP legislative resolution of 8 July 2015 and stresses that the European Parliament position must be taken into consideration. At present 120 million Union citizens, namely around a quarter of the total of the Union population, are at risk of poverty and social exclusion. I believe that the European Union is in need of holistic policies and public investments that will fight against unemployment and poverty. The number of people at risk of poverty and exclusion has increased by five million, the employment rate in some countries has not yet recovered the pre-crisis level, while in some Member States the rate of young people who are not in employment, education or training (NEETs) is above 20 per cent and the rate of early school leavers is up to 23 per cent. I support the Guidelines that shall be taken into account by the Member States in their employment policies and reform programmes.

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour les politiques de l'emploi coordonnent les politiques de l'emploi des États membres de l'Union européenne.
                  

                     Sur recommandation de la Commission, le Conseil maintient les lignes directrices en date de 2015 pour l'année 2016. Le Conseil insiste sur l'utilisation du fonds social européen pour les politiques de l'emploi.
                  

                     Le Parlement européen approuve la proposition conjointe de la Commission et du Conseil de maintenir les lignes directrices pour l'emploi pour l'année 2016.
                  

                     Les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat.
                  

                     Le chômage des jeunes est un exemple éloquent. En 2003 et en 2008, on fixait comme objectif l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée en 2013, obéit au même principe. En 2016, le chômage des jeunes en Europe oscille autour de 20 %, et atteint 50 % dans certains États membres. Je me suis donc prononcée contre ce rapport ‘poudre aux yeux’.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – I do not believe that national employment policies should be coordinated by the European Union, and therefore I voted against this resolution on principle.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 145 straipsnyje nurodyta, kad valstybės narės ir Sąjunga veikia siekdamos plėtoti suderintą užimtumo strategiją, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties tikslai. Penki pagrindiniai tikslai sudaro bendrus uždavinius, kuriais grindžiama valstybių narių veikla, ir kuriuose atsižvelgta į skirtingas valstybių narių pradines pozicijas bei nacionalines aplinkybes ir į Sąjungos pozicijas bei aplinkybes. Pritariu dėl bendroje užimtumo ataskaitoje pateiktos valstybių narių nacionalinių reformų programų analizės, kurioje matyti, kad valstybės narės turėtų toliau dėti visas pastangas tokiose prioritetinėse srityse kaip: didinti dalyvavimą darbo rinkoje, mažinti struktūrinį nedarbą, ugdyti prie darbo rinkos poreikių prisitaikančią kvalifikuotą darbo jėgą, skatinti gerą darbo kokybę ir mokymąsi visą gyvenimą, gerinti visų lygių švietimo ir mokymo sistemų veikimą, didinti dalyvavimą aukštojo mokslo sistemoje, puoselėti socialinę įtrauktį ir kovoti su skurdu.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport qui souligne les conclusions de la Cour des comptes, à savoir que la quasi-totalité des travailleurs admissibles au titre du FEM ont pu bénéficier de mesures personnalisées et bien coordonnées, adaptées à leurs besoins individuels, et que près de 50 % des travailleurs qui ont bénéficié d'une assistance dans le cadre du FEM ont désormais retrouvé un emploi. Face aux dégâts sociaux provoqués par un capitalisme dérégulé, le FEM est un outil nécessaire qui a permis d'aider des milliers de travailleurs licenciés. Mais, et la fermeture scandaleuse de Caterpillar l'a encore démontré, il faut très rapidement prendre des mesures en amont pour éviter ces drames sociaux et humains. L'Europe doit pénaliser durement les entreprises qui procèdent à des licenciements boursiers. Elle doit prendre des mesures strictes pour mettre fin à l'évitement fiscal et au rôle des paradis fiscaux. Enfin, elle doit redévelopper une politique industrielle basée sur des activités riches en innovation et en recherche et développement que l'on ne délocalise pas facilement. Ceci doit bien évidemment s'accompagner d'une relance de l'investissement public et donc de la demande au sein de l'Union.
                  

Heinz K. Becker (PPE),
schriftlich. – Ich habe für die legislative Entschließung des Parlaments zu Ergänzungen der Leitlinien für beschäftigungspolitische Maßnahmen der Mitgliedstaaten gestimmt. Der Rat hat das Parlament bei der Verabschiedung leider übergangen und dabei einige wesentliche Aspekte zur Verbesserung der Bedingungen am Arbeitsmarkt unbeachtet gelassen, wie etwa die Verbesserung von Ausbildungsangeboten sowie der Vergleichbarkeit von Qualifikationen entsprechend dem EQR.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione Agea sugli orientamenti per le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione. Lo scoppio della crisi economica e il perdurare dei suoi effetti negativi sulla crescita e sull'occupazione, come dimostrato ampiamente da tutti gli indicatori della Strategia 2020, richiede con forza lo sviluppo di un vero mercato del lavoro inclusivo e integrato che sia supportato da una politica sociale e occupazionale coordinata e incisiva. Gli Stati membri, in collaborazione con le autorità locali e regionali, devono affrontare in modo tempestivo il gravissimo problema della disoccupazione, agevolando gli investimenti nella creazione di posti di lavoro sostenibili e di qualità con particolare attenzione al settore verde, bianco e blu e all'economia sociale. L'innovazione sociale, la riduzione degli oneri burocratici, un nuovo equilibrio tra vita professionale e privata per i lavoratori sono tutti aspetti fondamentali che devono essere collegati all'introduzione di strumenti comuni sul piano della partecipazione, dell'informazione e della consultazione dei lavoratori. Superare la crisi è possibili ma solo a patto di dare una risposta comune dell'Unione a tutti i problemi che ha generato.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos abstención en este informe porque consideramos como una cuestión prioritaria que el contenido del informe fuera tenido en cuenta de forma vinculante por parte del Consejo y no a modo de apéndice sin ningún efecto. Consideramos que el contenido del informe es en suma positivo y la mayor parte de las recomendaciones son positivas, pero encontramos que se hace un especial hincapié en la promoción del emprendimiento en demérito de las recomendaciones sobre cómo paliar el desempleo de larga duración y garantizar el trabajo de calidad. Como no nos oponemos a una parte del informe y no se pueden votar por separado las enmiendas de la comisión, votamos abstención
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce vote concerne le projet de rapport sur la proposition de décision du Conseil relative aux lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres. Ce rapport annuel se base sur des analyses pays par pays fournies à la Commission par les États membres et le Parlement n'émet qu'un simple avis consultatif. Horizon 2020 émet cinq objectifs déclinés en trois thèmes: une croissance durable, intelligente et inclusive. Les lignes directrices pour l'emploi, dans leur dernière version, sont les suivantes: stimuler la demande d'emploi (5), améliorer l'offre d'emplois, les qualifications et les compétences (6), améliorer le fonctionnement du marché du travail (7) et enfin favoriser l'inclusion sociale, combattre la pauvreté et promouvoir l'égalité des chances (8). Ces lignes directrices datant de 1998 ont toujours prôné des objectifs identiques sans résultats concrets. Le chômage des jeunes en est l'exemple le plus criant avec 20 % des jeunes européens sans emplois et même plus de 50 % en Grèce, en Espagne ou dans les régions ultramarines françaises. J'ai donc voté contre.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Sebbene gli obiettivi della relazione siano condivisibili, per esempio la lotta alla disoccupazione e la promozione dell'imprenditorialità, non mi convincono le ‘Linee guida per le politiche dell'occupazione’ che, muovendo nella fallimentare direzione di ‘più Europa’, non portano a nessun risultato concreto per i nostri cittadini, le nostre imprese e i nostri territori. Per questi motivi ho preferito esprimermi con un'astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución con la cual el Parlamento denuncia la falta de atención prestada por el Consejo en octubre del año pasado a sus propuestas, aprobando unas Directrices que obviaban por completo cualquiera de las Recomendaciones hechas por el Parlamento pocos tiempo antes, planteamiento contrario al espíritu de los Tratados y que debilita la cooperación entre las instituciones de la Unión. El Parlamento expresa su preocupación respecto a la consecución de los objetivos de la Estrategia 2020, especialmente respecto a los objetivos de empleo y de protección social, así como a los educativos, con especial atención a las divergencias crecientes entre diferentes países. Asimismo, y gracias a las aportaciones del grupo S&D, la resolución incide en la necesidad de introducir la dimensión social, al mismo nivel que la financiera y fiscal, en el proceso del Semestre Europeo con el objeto de mejorar los resultados de las políticas macroeconómicas en el ámbito social.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo Parlamentas paragino Komisiją ir Tarybą laikytis sutarčių ir gero bendradarbiavimo principo ir tinkamai atsižvelgti į Parlamento poziciją dėl valstybių užimtumo politikos gairių. Deja, šiandien, praėjus 6 metams nuo strategijos ‘Europa 2020’ pradžios, galime pasakyti, kad strategijos tikslų nepasiekėme ir esama raida kelia didelį susirūpinimą. Žmonių, kuriems gresia skurdas ir atskirtis, skaičius, užuot sumažėjęs 20 milijonų, kaip to tikėjomės, padidėjo penkiais milijonais, užimtumo lygis kai kuriose šalyse dar nepakilo iki prieš krizę buvusio lygio, ir kai kuriose šalyse narėse jaunų žmonių, kurie nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose (NEET), dalis yra didesnė nei 20 proc., o mokyklos nebaigusių asmenų dalis siekia 23 proc. Jau nekalbant apie išaugusį skaičių vaikų, gyvenančių skurde, kas ilgalaikėje perspektyvose piešia taip pat liūdną vaizdą. Todėl kviečiu Komisiją su Taryba susitelkti ir dirbti visiems kartu, kad Europoje žmonės turėtų kokybišką darbą, ir nei jiems, nei jų vaikams nebegrėstų skurdas.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće o smjernicama za politike zapošljavanja država članica te držim kako Komisija mora promijeniti svoj prijedlog u skladu s Izvješćem i uzeti izmijenjene Smjernice u obzir kako bi se osiguralo inkluzivno i integrirano tržište rada s mogućnostima rješavanja ozbiljnog utjecaja nezaposlenosti, osigurati visoku razinu zaposlenosti te osigurati pristojne radne uvjete, uključujući nacionalne minimalne osnovne sheme prihoda i socijalne zaštite.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce rapport ne fait que reprendre les rapports précédents sur le sujet qui ont tous échoué, et pour cause, puisqu'ils ne s'attaquent pas à la racine du mal de l'emploi en Europe, à savoir l'ouverture des frontières économiques à tous les vents, ce qui met nos entreprises et nos salariés en concurrence avec ceux des pays les plus pauvres de la planète.
                  

                     J'ai voté contre ce texte.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Le politiche intese a garantire che i salari rappresentino un reddito di sussistenza adeguato rimangono importanti per creare occupazione e ridurre la povertà nell'Unione. Pertanto gli Stati membri, di concerto con le parti sociali, dovrebbero rispettare e incoraggiare meccanismi di fissazione dei salari che consentano di adeguare i salari reali all'andamento della produttività e contribuiscano a correggere le precedenti divergenze senza alimentare pressioni deflazionistiche: questi meccanismi dovrebbero garantire risorse sufficienti per soddisfare le necessità di base, tenendo conto degli indicatori sulla povertà specifici per ogni Stato membro.
                  

                     A tal proposito si dovrebbero opportunamente valutare le differenze relative alle competenze e alle condizioni dei mercati del lavoro locali, allo scopo di garantire in tutta l'Unione un salario che permetta una vita dignitosa. Nel fissare i salari minimi conformemente alla legislazione e alle prassi nazionali, gli Stati membri e le parti sociali dovrebbero garantirne l'adeguatezza e tenere conto delle ripercussioni sulla povertà dei lavoratori, sul reddito delle famiglie, sulla domanda aggregata, sulla creazione di posti di lavoro e sulla competitività. Una Europa più attenta alla condizione salariale dei propri lavoratori è una Europa più giusta, più umana, più solidale e più sicura.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – În conceperea și realizarea politicilor și activităților sale, Uniunea trebuie să asigure o piață a muncii incluzivă și integrată, capabilă să facă față efectelor grave ale șomajului și să garanteze un nivel ridicat al ocupării forței de muncă.
                  

                     UE are nevoie de politici holistice și investiții publice care să combată șomajul și sărăcia. Numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune a crescut cu cinci milioane, rata de ocupare a forței de muncă, în unele țări, încă nu a ajuns la nivelul anterior crizei, iar în unele state membre, procentul tinerilor care nu lucrează și nici nu urmează vreun program de educație sau formare depășește 20 %, în timp ce rata abandonului școlar atinge 23 %.
                  

                     Transpunerea în practică a Strategiei Europa 2020 în domeniul social și al ocupării forței de muncă trebuie să rămână un obiectiv esențial al politicii de ocupare a forței de muncă a statelor membre.
                  

                     Am votat în favoarea acestui raport deoarece avem nevoie de o serie de orientări care să ofere statelor membre îndrumări cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Con il voto di oggi mi sono espresso favorevolmente sulla relazione in questione poiché ritengo che gli orientamenti per le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione siano determinanti per l'effettiva attuazione integrata della strategia Europa 2020. Se in alcuni paesi il tasso di occupazione non è ancora tornato ai livelli pre-crisi e la percentuale di giovani che non studiano, non lavorano e non seguono corsi di formazione (cosiddetti NEET) è superiore al 20 %. Gli Stati membri dovrebbero continuare a compiere ogni possibile sforzo al fine di affrontare concretamente le questioni prioritarie della riduzione della disoccupazione strutturale, dello sviluppo di una forza lavoro competente e della promozione della qualità del lavoro e dell'apprendimento permanente. È necessario, inoltre, migliorare i risultati dei sistemi di istruzione e formazione a tutti i livelli e, al contempo, incrementare la partecipazione all'istruzione terziaria al fine di promuovere l'inclusione sociale e combattere la povertà.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This report included several good aspects such as calling for public investment, job creation, and support for workers' rights. However, it calls for all of this within the confines of the European Stability and Growth pact as well as the European Semester. These two things are almost diametrically opposed – you cannot have a decent level of investment etc. while you are in a fiscal straight jacket. Because of the positive aspects around workers' rights etc. I did not vote against this report, but I could not support it either, given the confines in which it wishes to place investment and job creation, i.e. the Stability and Growth Pact and European Semester. For these reasons I abstained on the overall report.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as I believe that the European Parliament's suggestions provide added value to the Member States' current employment policies in order to help address the many challenges we are facing in this area. The economic recovery in the Union is still very fragile and employment rates although improving are still low. Substantial disparities exist between regions and Member States. This is still a matter of urgency. Europe has a number of tools at its disposal to achieve this, the Europe 2020 Strategy essentially, and the implementation of the Investment Plan for Europe (EFSI). On both counts we need to look carefully at improving its implementation and monitoring in order to ensure smart, sustainable and inclusive growth. It is encouraging to note that three new employment indicators have been added to the main scoreboard.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La nostra collega Laura Agea, che si è occupata dello stesso dossier anche lo scorso anno, dopo aver visto che il Consiglio non solo ha ignorato totalmente la posizione espressa dal Parlamento nel 2015, ma ha anche già stabilito di ignorare quello che dirà con la relazione del 2016, ha deciso di ripresentare in blocco gli orientamenti dello scorso anno, introducendo però un paragrafo di critica pesante al Consiglio UE, il cui approccio si è dimostrato ‘contrario allo spirito dei trattati’ comportando ‘un indebolimento della cooperazione tra le istituzioni dell'Unione e un aumento del 'deficit democratico' nei confronti dei cittadini dell'Unione’. Il Parlamento europeo, con questa relazione, deplora quindi con forza l'approccio del Consiglio e sottolinea la necessità di tenere conto della posizione del Parlamento. Ho votato a favore.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Ho ritenuto di votare a favore della decisione del Consiglio sugli orientamenti per le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione che conferma quanto già pattuito dal Consiglio lo scorso 5 ottobre 2015. Credo che le politiche dell'Unione in materia di occupazione debbano garantire la creazione di un mercato del lavoro integrato ed inclusivo che assicuri condizioni di lavoro dignitose e retribuzioni adeguate. In particolare, mi sembra indispensabile stimolare la creazione di posti di lavoro di qualità, riducendo gli oneri amministrativi per le piccole e medie imprese che desiderano assumere, ed incoraggiare l'imprenditoria giovanile. Apprezzo che il progetto di decisione consideri la lotta alla disoccupazione giovanile e alla disoccupazione di lungo periodo un tema prioritario sul quale orientare le future politiche europee. Ulteriori sforzi vanno messi in atto per ridurre le discriminazioni nell'accesso al mercato del lavoro per le categorie vulnerabili quali le donne, i giovani, i lavoratori anziani o i portatori di handicap. Ritengo inoltre che gli Stati membri debbano impegnarsi per lottare in maniera più incisiva contro il lavoro precario e il lavoro nero. Per concludere, ho votato a favore della decisione poiché indica come linea direttrice delle politiche per l'occupazione la necessità di migliorare la qualità e l'accessibilità dei sistemi educativi degli Stati membri.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και θεωρούμε πως η εξέταση των εθνικών προγραμμάτων μεταρρυθμίσεων των κρατών μελών που περιέχεται στην κοινή έκθεση για την απασχόληση δείχνει ότι τα κράτη μέλη πρέπει να εξακολουθήσουν να καταβάλλουν κάθε προσπάθεια στους τομείς προτεραιότητας: αύξηση της συμμετοχής στην αγορά εργασίας και μείωση της διαρθρωτικής ανεργίας, ανάπτυξη ειδικευμένου εργατικού δυναμικού που να ανταποκρίνεται στις ανάγκες της αγοράς εργασίας, προώθηση της ποιότητας των θέσεων εργασίας και της διά βίου μάθησης, βελτίωση των επιδόσεων των συστημάτων εκπαίδευσης και κατάρτισης σε όλες τις βαθμίδες και αύξηση της συμμετοχής στην τριτοβάθμια εκπαίδευση, προώθηση της κοινωνικής ένταξης και καταπολέμηση της φτώχειας.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε ως προς την έκθεση σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τις κατευθυντήριες γραμμές των πολιτικών απασχόλησης των κρατών μελών. Το ζήτημα αυτό βρίσκεται στον πυρήνα των προβλημάτων που καλείται να αντιμετωπίσει η Ευρώπη την εποχή αυτή, κάτι που ενισχύθηκε ιδιαίτερα λόγω της οικονομικής και πολιτικής κρίσης τα τελευταία χρόνια. Παρότι η έκθεση έχει ορισμένα θετικά στοιχεία προβάλλοντας ζητήματα που απασχολούν τους εργαζόμενους, εστιάζει παράλληλα σε συντηρητικές προσεγγίσεις, γεγονός που με βρίσκει αντίθετο. Γι' αυτό και αποφάσισα να απέχω.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Approvo gli orientamenti previsti per le politiche occupazionali negli Stati membri poiché ritengo doveroso padroneggiare delle linee guida comuni sulla riduzione di tassi di disoccupazione da anni preceduti solo da raccapriccianti più. L'occupazione costituisce uno degli obiettivi di Europa 2020 e in quest'ottica è fondamentale coordinare e promuovere strategie per rilanciare la domanda di lavoro e rafforzarne l'offerta plasmando occupati competenti, qualificati e resilienti. Gli orientamenti integrati, da me condivisi, prevedono un sistema che va incontro alle imprese e ai loro bisogni grazie a una riduzione della burocrazia (in Italia è un problema endemico e pachidermico, cui urge porre la parola fine) e della pressione fiscale, cui va però affiancato un programma di investimenti compatibile con le raccomandazioni specifiche fatte dal Consiglio a ciascuno Stato. Infatti, per ridurre e annullare i 120 milioni di europei a rischio povertà ed esclusione sociale è necessaria l'adozione di misure mirate a formare una forza lavoro adatta alle mutevoli richieste del mercato e di un'opportuna politica di protezione sociale. Pertanto, va ribadita la disponibilità del Fondo sociale europeo e attivata quella del Fondo europeo per gli investimenti strategici.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on guidelines for the employment policies of the Member States and I noted no objections.

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this consultation procedure vote, which is technically non-legislative. It is written in to the treaties (TFEU Article 148) that the EU should coordinate employment policy between all Member States and this is a procedure that is voted on every year. The proposal creates vague goals without specific actions as to what the Member States should be focussing on. This proposal includes things like ‘increasing labour participation and reducing structural employment’ and ‘develop a skilled workforce’. This all sounds ok, but ultimately it is the EU trying to control Member States and tell them what their employment policies should be. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione perché gli obiettivi generali e le priorità in materia di occupazione, definite lo scorso anno dal Parlamento, siano valutate anche dal Consiglio. È opportuno che il Consiglio adotti una posizione sulla tematica, confermando mediante una decisione la validità degli orientamenti per le politiche dell'impiego come il Parlamento europeo ha già provveduto ad adottare. La tematica è di grande importanza anche per le implicazioni di carattere economico e sociale e pertanto ritengo sia necessario che il Consiglio esprima una decisione in merito.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — I support the development of holistic policies, as well as public investment, to address unemployment and poverty, to ensure an inclusive and integrated labour market, and to secure a high level of employment. We need to ensure decent working conditions across the Union, including adequate wages; and to guarantee adequate social protection in accordance with labour regulations and collective bargaining and in line with the principle of subsidiarity, as well as a high level of education and training; and we need to combat discrimination on the basis of sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
We should push Member States to take action in key areas to ease the burden on small and medium-sized enterprises. Through better access to the labour market we can facilitate entrepreneurship and sustainable job creation in all sectors, including green employment, as well as the provision of social care.
More importance should be given to innovation. We need to invest further in skills and make the best use of people's skills, so as to foster lifelong development and encourage employee-driven innovation.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – En este caso, me he pronunciado a favor de las enmiendas introducidas en la Comisión de Empleo a la propuesta de la UE porque, pese a sus insuficiencias, por lo menos amplía el foco a las políticas pasivas de empleo y las políticas macroeconómicas para luchar contra el actual desempleo masivo.
                  

                     La propuesta de la Comisión, que ha contado con mi voto negativo, no es más que un ariete para reducir las prestaciones sociales y las pensiones y para culpar a los trabajadores de su situación de desempleo; posturas lo suficientemente graves para que no votara a favor de la resolución final.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – La proposta della Commissione non tiene in alcun conto della risoluzione che abbiamo approvato in Parlamento lo scorso 2015. Una scelta scellerata e per questo sostengo con forza la scelta della commissione EMPL di esprimere delusione e rammarico ripresentando emendamenti in linea con la nostra risoluzione che ribadiscono l'esigenza di una dimensione sociale forte nelle politiche economiche e occupazionali, per dare concretezza alle sfide e agli obiettivi di Europa 2020 e per contribuire alla realizzazione di un mercato del lavoro inclusivo, capace di generare occupazione sostenibile e condizioni di lavoro dignitose. Ignorando la nostra posizione, la Commissione europea non solo viene meno allo spirito e alla lettera dei trattati, ma arretra su posizioni che, nella realtà del mondo del lavoro odierno, sono assolutamente superate e altrettanto incapaci di costruire risposte, in particolare ai tanti giovani che iniziano a non credere più che in questa Europa si possa aspirare a un lavoro stabile e dignitoso. Noi chiediamo migliore protezione sociale e politiche occupazionali attive, che richiedono, ovviamente, investimenti adeguati: tutte cose che fino a oggi sono mancate e che hanno portato alla drammatica situazione socio-economica che stiamo vivendo e alle conseguenze che, se non cambiamo, presto ci travolgeranno.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede ca statele membre și Uniunea să elaboreze o strategie coordonată de ocupare a forței de muncă și, în special, să promoveze o forță de muncă formată, calificată și adaptabilă, precum și piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei. Strategia Europa 2020 propusă de către Comisie permite Uniunii Europene să-și direcționeze economia către o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială.
                  

                     În prezent, aproape 120 de milioane de cetățeni ai Uniunii, un sfert din populația totală a acesteia, sunt expuși riscului sărăciei și excluziunii sociale.
                  

                     Am votat pentru încurajarea imediată a statelor membre să creeze noi sisteme naționale, care să ducă la condiții de viață decente. Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să soluționeze efectiv și prompt problema gravă a șomajului, să faciliteze și să investească în crearea de locuri de muncă durabile și de calitate.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – Employment policies must reflect the current realities and tackle the current challenges by taking into consideration the Europe 2020 targets. We need to ensure an inclusive and integrated labour market which is able to address unemployment and induce sustainable employment. I believe that the European Union needs to ensure decent working conditions and social protection.
I voted in favour of this report as I believe that the European Parliament contribution to the guidelines for employment policies of the Member States is important.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Consider că statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, trebuie să găsească soluții la problema gravă a șomajului, să faciliteze și să investească în crearea de locuri de muncă durabile și de calitate, să soluționeze problema accesibilității pentru grupurile cele mai vulnerabile promovând antreprenoriatul în rândul tinerilor prin sprijinirea înființării și dezvoltării microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii, pentru a crește rata de ocupare a locurilor de muncă în rândul femeilor și bărbaților.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai soutenu ce rapport visant à confirmer, pour 2016, les lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres adoptées en 2015. Il est particulièrement important que les institutions européennes encouragent les États membres à garantir de manière prioritaire des systèmes éducatifs et de formation de qualité afin de favoriser l'accès à l'emploi tout au long de la vie et de favoriser l'inclusion sociale de tous.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour les politiques de l'emploi coordonnent les politiques de l'emploi des États membres de l'UE. Elles sont intégrées à la stratégie ‘Europe 2020’, du 3 mars 2010, qui fixe les lignes directrices économiques de l'Union. Le Conseil s'appuie sur le rapport annuel de la Commission pour actualiser annuellement les lignes directrices pour l'emploi. Sur recommandation de la Commission, le Conseil souhaite maintenir les lignes directrices en date de 2015 pour l'année 2016. Or ces lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret. Le chômage des jeunes est un exemple éloquent. En 2003 et en 2008, on fixait comme objectif l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée en 2013, obéit au même principe. En 2016, le chômage des jeunes en Europe oscille autour de 20 %, et atteint 50 % dans certains États membres (Grèce, Espagne). Aussi, j'ai voté contre ce texte, dans la mesure où il ne cherche en rien à traiter les causes réelles du chômage de masse.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Не подкрепих този доклад, защото вярвам, че намесата тук на Европейския парламент е неуместна. Договорът за функционирането на ЕС предвижда, че държавите членки следва да разглеждат своите икономически политики, както и политиките по заетостта, като въпроси от общ интерес, както и да се координират в рамките на ЕС.
                  

                     Тук обаче има искане за отваряне на глава с насоки в областта на тези политики, която вече е била одобрена от държавите членки и с това не мога да се съглася. Парламентът не е този, който трябва да насърчава държавите членки да вземат в предвид нови политически насоки в областта на заетостта, при положение че вече има консенсус в сферата.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Οι προτεραιότητες μας όσον αφορά την εργασία είναι τελείως διαφορετικές, θεωρούμε δε πως πρέπει πρώτα να εξασφαλισθούν θέσεις εργασίας για όσους ήδη αναζητούν.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – La propuesta de la Decisión del Consejo tiene como fin fomentar la demanda de mano de obra, mejorar la oferta y las habilidades de trabajo, así como el funcionamiento de los mercados laborales. También persigue mejorar la calidad y el rendimiento de los sistemas educativos y de formación en todos los niveles, además de garantizar la justicia social.
                  

                     Por tanto, estas directrices están en consonancia con los objetivos principales de Europa 2020, que son, entre otros, elevar la tasa de empleo de las mujeres y los hombres de 20 a 64 años al 75 % en 2020; reducir la tasa de abandono escolar a menos del 10 %; aumentar la proporción de personas de 30 a 34 años de edad que terminan la enseñanza superior o equivalente a por lo menos el 40 %; y promover la inclusión social, en particular mediante la reducción de la pobreza.
                  

Eleonora Evi (EFDD),
per iscritto. – Ho sostenuto con convinzione il rapporto della collega Agea che ripropone le stesse raccomandazioni riportate nella relazione dello scorso anno: tutele sociali, politiche occupazionali con investimenti pubblici per far ripartire l'economia, assistenza, politiche di reddito minimo che garantiscano sostegno alle famiglie povere, salario minimo. Raccomandazioni che sono state completamente ignorate dal Consiglio, disattendendo completamente gli obiettivi della strategia 2020 di riduzione della povertà e ottenendo un peggioramento significativo in termini di occupazione e di povertà. Il Parlamento europeo, con questa relazione, deplora quindi con forza l'approccio del Consiglio e sottolinea la necessità di tenere conto della posizione del Parlamento, unico organo democraticamente e direttamente eletto dai cittadini europei.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – Os Estados-Membros, em cooperação com as autoridades regionais e locais, devem resolver de forma eficaz e célere o problema grave do desemprego, facilitar e investir na criação de emprego de qualidade e sustentável, tratar a questão da acessibilidade para os grupos expostos a riscos, reduzir os obstáculos que impedem as empresas de contratar pessoas nos vários níveis de competências e setores do mercado de trabalho, nomeadamente através da redução da burocracia, respeitando, contudo, as normas laborais e sociais, promover o empreendedorismo jovem e, em especial, favorecer a criação e o crescimento de micro, pequenas e médias empresas, a fim de aumentar a taxa de emprego de homens e mulheres. Por tudo isto, concordo com as alterações preconizadas sobre esta matéria.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho deciso di votare contro la presente relazione in quanto ritengo che le Linee-guida in tema di politica occupazionale siano riservate, prevalentemente, alla competenza degli Stati membri. Pertanto, non ritengo sia utile riaprire il dibattito sulla competenza in materia occupazionale, in quanto un accordo tra gli Stati membri era già stato raggiunto.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – The report mentions public investments for job-creation, and supports workers' rights in many aspects. But it also strongly supports the European stability and growth pact, and suggests, that all employment reforms should be made of the European Semester and the country specific recommendations framework.
I abstained.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne – Zmluva o fungovaní EÚ stanovuje, že členské štáty považujú svoje hospodárske politiky a podporu zamestnanosti za otázky spoločného záujmu a koordinujú ich v rámci Rady. Návrh EK z tohto roka sa však usiluje o zachovanie rovnakých uznesení, ktoré boli prijaté Radou ešte v roku 2015, a vôbec neberie do úvahy pozíciu Európskeho parlamentu a nezohľadnil jeho uznesenie z 8. júla 2015, ktoré je zamerané na silný sociálny rozmer hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti, ktoré by mali zahŕňať politiky členských štátov tak, aby zohľadňovali výzvy a ciele stratégie EUROPA 2020.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo sebbene gli obiettivi indicati nella relazione siano in parte condivisibili, ma non posso che criticare il semestre europeo per il suo scarso funzionamento.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω τις κατευθυντήριες γραμμές των πολιτικών απασχόλησης των κρατών μελών, καθόσον οι προτεραιότητες μου όσον αφορά την εργασία είναι τελείως διαφορετικές· θεωρώ δε πως πρέπει πρώτα να εξασφαλισθούν θέσεις εργασίας για όσους ήδη αναζητούν.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I find the Council's and Commission's ignorance of the EP contribution to the guidelines for employment policies of Member States most regrettable and I support the call on the Commission to alter its proposal accordingly and on the Council to take the amended guidelines into account, in order to ensure an inclusive and integrated labour market able to address the severe impact of unemployment, secure a high level of employment, and ensure decent working conditions, including national minimum basic income schemes and social protection.
I believe we made a very valuable contribution both last year and this year, so far, ensuring that our objectives in employment and social policies are strongly reflected, and I therefore believe that our position must be taken into account, as the Council's and Commission's ignorance is against the spirit of the Treaties and the spirit of good cooperation between the EU institutions.

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Con il voto di oggi il Parlamento ribadisce la propria posizione a sostegno di un'azione più decisa degli Stati membri per una politica occupazione e sociale coordinata e incisiva. Non bastano più misure ordinarie, occorre integrare in modo concreto e ambizioso i target occupazionali e sociali all'interno delle procedure macro-economiche e dare coerenza all'azione europea in tutti i settori giuridici, economici e sociali. Sottolineo in particolare l'esigenza di inserire forme adeguate di protezione contro i fenomeni del dumping sociale, dopo i recenti episodi che hanno colpito imprese e lavoratori in Europa. Credo inoltre sia molto importante che l'Europa riconosca le ricadute positive per l'occupazione e la crescita che possono arrivare dall'introduzione di nuovi strumenti comuni di partecipazione, consultazione e informazione per i lavoratori. Nelle prossime settimane il Parlamento sarà impegnato a esaminare numerose proposte di riforma del diritto societario, sarà quindi importante dare anche in quella occasione un impulso per un'occupazione di qualità.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe gegen den ‘Bericht über den Vorschlag für einen Beschluss des Rates zu Leitlinien für beschäftigungspolitische Maßnahmen der Mitgliedstaaten’ gestimmt, da er in viel zu vielen Punkten die Souveränität der Mitgliedstaaten in sozialen Fragen angreift und Subsidiarität missachtet.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Der europäische Arbeitsmarkt muss sich einem Bürokratieabbau auf allen Ebenen stellen, um insbesondere KMU zu entlasten. Bei der Schaffung neuer Arbeitsplätze dürfen wir nicht tolerieren, dass geltende Arbeits- und Sozialstandards unterwandert werden.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos abstención en este informe porque consideramos como una cuestión prioritaria que el contenido del informe fuera tenido en cuenta de forma vinculante por parte del Consejo y no a modo de apéndice sin ningún efecto. Consideramos que el contenido del informe es en suma positivo y la mayor parte de las recomendaciones son positivas, pero encontramos que se hace un especial hincapié en la promoción del emprendimiento en demérito de las recomendaciones sobre cómo paliar el desempleo de larga duración y garantizar el trabajo de calidad. Como no nos oponemos a una parte del informe y no se pueden votar por separado las enmiendas de la comisión, votamos abstención.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of a report which encourages Member States to adopt concrete employment policies aiming at ensuring an inclusive and integrated labour market and at addressing the severe impact of unemployment, to create sustainable employment and to ensure decent working conditions including social protection.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. Economic policy guidelines and employment guidelines were introduced by the Lisbon treaty and were first adopted by the Council in 2010. Whilst the broad economic policy guidelines remain valid for any duration of time, the employment guidelines need to be drawn up each year.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Παρόλες τις καλές αναφορές για τα δικαιώματα των εργαζομένων δεν μπορούμε να στηρίξουμε αλλαγές στα πλαίσια του συμφώνου σταθερότητας και του ευρωπαϊκού εξαμήνου. Ως Ομάδα επιμένουμε στην κατάργηση τους, γιατί αυτά είναι τα όργανα με τα οποία επιβάλλονται οι αντιλαϊκές πολιτικές φτωχοποίησης των εργαζομένων. Είναι ενδεικτικό της επιμονής της ΕΕ στις νεοφιλελεύθερες πολιτικές λιτότητας και μνημονίων και της έλλειψης δημοκρατίας στην ένωση, αφού ούτε πέρσι, αλλά ούτε και φέτος δεν έλαβε το Συμβούλιο υπόψη την έκθεση του Κοινοβουλίου για τις κατευθυντήριες γραμμές απασχόλησης. Η απορρύθμιση των εργασιακών σχέσεων, η πίεση προς τα κάτω των μισθών και των εργασιακών δικαιωμάτων, η διάλυση του κοινωνικού κράτους και το κοινωνικό ντάμπιγκ επιβάλλονται στους λαούς για να κερδοφορούν οι πολυεθνικές και το μεγάλο κεφάλαιο. Έτσι θεωρούμε ενδεδειγμένη την στάση αποχής στην έκθεση.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – The Employment Guidelines are a soft policy instrument by which the EU outlines common priorities and targets for labour market strategy in the Member States. They are one part of broader economic and employment guidelines and are renewed substantively every 5 years. The Council's decision to maintain the 2015 employment guidelines for this year was particularly galling given they did not take up any suggestions from the European Parliament in the 2015 procedure. This report reiterates the Parliament's demands on the four Guidelines put forward by the Commission and adopted by Council last year, namely boosting demand for labour, enhancing labour supply and skills, enhancing the functioning of labour markets and ensuring social justice, combatting poverty and promoting equal opportunities. In particular I was happy to support the report's calls for entrepreneurship education and measures to improve entrepreneurship, less red tape for SMEs, access to quality education and vocational training and the diversification of skills in order to better adapt to future labour market needs.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections.

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this consultation procedure vote, which is technically non-legislative. It is written in to the treaties (TFEU Article 148) that the EU should coordinate employment policy between all Member States and this is a procedure that is voted on every year. The proposal creates vague goals without specific actions as to what the Member States should be focussing on. This proposal includes things like ‘increasing labour participation and reducing structural employment’ and ‘develop a skilled workforce’. This all sounds ok, but ultimately it is the EU trying to control Member States and tell them what their employment policies should be. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – It is paramount for the Commission and Council to take into account the European Parliament Resolution of 8 July 2015! It is disappointing to see that the European Parliament is disregarded on matters that are of great importance. I make a further call for the European institutions to take into account the amendments tabled regarding an integrated labour market that can address the pitfalls of unemployment, securing and maintaining high levels of employment, while offering national minimum basic income schemes and social protection.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (COM(2016)0071 – C8-0098/2016 – 2016/0043(NLE)), s obzirom na važnost politike zapošljavanja i potrebe da Parlament bude uključen u donošenje ove zakonodavne inicijative s obzirom da članovi dolaze iz svih zemalja i odlično poznaju situaciju na terenu kao i probleme koji se tiču nezaposlenosti. S obzirom na brze gospodarske promjene, bitno je nastaviti s integriranjem tržišta rada, promicati bolje obrazovanje i fleksibilnost te usklađenost potreba odnosno potražnje s obrazovnim politikama.
                  

                     Uniji su potrebne holističke politike protiv nezaposlenosti. Porezno opterećenje treba preusmjeriti s rada na druge izvore oporezivanja. U osmišljavanje potrebnih reformi i politika trebaju biti uključene organizacije civilnog društva, regionalna i lokalna samouprava. Podržavam ciljeve da se stopa zaposlenosti od 20 do 64 godine poveća na 75 % do 2020. te da se smanji stopa napuštanja školovanja na manje od 10 %.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this consultation procedure vote, which is technically non-legislative. It is written in to the treaties (TFEU Article 148) that the EU should coordinate employment policy between all Member States and this is a procedure that is voted on every year. The proposal creates vague goals without specific actions as to what the Member States should be focussing on. This proposal includes things like ‘increasing labour participation and reducing structural employment’ and ‘develop a skilled workforce’. This all sounds ok, but ultimately it is the EU trying to control Member States and tell them what their employment policies should be. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui insiste sur le fait que le Conseil n'a pas tenu compte des demandes du Parlement, telles qu'exprimées dans la résolution du 8 juillet 2015 relative aux lignes directrices de 2015. Ce rapport n'a aucun impact juridique mais constitue un signal politique important.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht enthält zwar viele positive Punkte, die in Österreich längst umgesetzt sind, geht jedoch weit über beschäftigungspolitische Maßnahmen hinaus. Es werden Forderungen aufgestellt, die tief in sozial- und gesellschaftspolitische Zuständigkeiten von Mitgliedstaaten eingreifen. Aus diesen Gründen kann ich diesem Bericht nicht zustimmen.
                  

Krišjānis Kariņš (PPE),
rakstiski. – Es atturējos balsojumā par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm Eiropas Parlamenta plenārsesijā Strasbūrā, jo ziņojumā ir iekļauta prasība pēc minimālās algas Eiropas Savienībā. Uzskatu, ka šāda prasība ir iejaukšanās dalībvalstu nodokļu sistēmās. Eiropas Savienības nodokļu politika ir stingri balstīta uz subsidiaritātes principu. Katrā valstī situācija ir krasi atšķirīga. Uzskatu, ka dalībvalstīm pašām ir jālemj par savu nodokļu politiku.
                  

Tunne Kelam (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report.
Last year, Parliament presented the same report and it was completely ignored by the Council. Fighting unemployment, especially youth unemployment, remains a major concern across Europe and, although it is the Member States implementing the requisite policies, a constructive dialogue between the institutions must take place to address this issue.
The report underlines the need for a holistic approach to tackling unemployment and reducing poverty levels. It calls for the realisation of the objectives set in Europe 2020 and notes with concern that these have not yet been met. In that regard, calling for reductions in the 2017 budget to fight youth employment by cutting the budget line for the Youth Guarantee from EUR 6 billion to EUR 2 billion, as proposed by the Commission, is a grave mistake. I call upon the Council to join with Parliament to reject such cuts.
Meaningful employment policies accompanied by relevant and up-to-date life-long learning schemes must enable barrier-free access to first employment, ensure a balanced work and family life, offer measures for successful re-employment when needed and reduce poverty in employment.

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of a report which encourages Member States to adopt concrete employment policies aiming at ensuring an inclusive and integrated labour market and at addressing the severe impact of unemployment, to create sustainable employment and to ensure decent working conditions including social protection.

Jaromír Kohlíček (GUE/NGL),
písemně. – Rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států je důležitým dokumentem, protože zde uvedených osm hlavních směrů může, při vhodné aplikaci, přispět ke zlepšení plnění strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a pracovního trhu. Tyto směry uvádí původní dokument z roku 2015 a jsou to: zaprvé, podpora investic, zadruhé, posílení růstu prováděním strukturálních reforem, zatřetí, odstranění základních překážek pro růst a zaměstnanost na úrovni EU, začtvrté, zlepšení udržitelnosti a prorůstové orientace veřejných financí, zapáté, podpora poptávky po pracovní síle, zašesté, zlepšení nabídky práce a dovedností, zasedmé, zlepšení fungování trhů práce a zasomé, zajištění spravedlnosti, boj s chudobou a prosazování rovných příležitostí.
                  

                     Vzhledem k tomu, že integrované hlavní směry jsou potvrzeny, Radou i EP mohou výrazně přispět k plnění evropské strategie zaměstnanosti. Zakládají možnost vytvoření programů vzdělávání a školení pracovníků i rozvoje infrastruktury prostřednictvím ‘prorůstové orientace veřejných financí’. U směru č. 3 se domnívám, že právě tento cíl by mohl být využit pro zjednodušení administrativy malých a středních podniků, což se jistě setká s příznivým ohlasem podnikatelů v celé EU. Pokud administrativa národních států tohoto podnětu vhodným způsobem využije. Vzhledem k výše uvedenému předložený návrh Komise ve znění předloženém k hlasování podporuji.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. - A Bizottság hozza a szokásos formáját, jelszavak szintjén véli megtalálni a megoldásokat, szigorúan a többszörösen megbukott neoliberális gazdaságpolitika talaján állva. A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság javaslatai legalább jó szándékúak, bár kevéssé megvalósíthatók, hiszen magán az Unión belül az átlagbérek 5–10-szeresen különböznek, és ehhez jön még a fejlődő országok bérkülönbözete mint versenytorzító. Be kellene végre látni, hogy lehetetlen ennyire különböző országokra ugyanazt a gazdaságpolitikát ráhúzni. A szakbizottság az eredeti bizottsági anyagénál sokkal kritikusabb hangot üt meg, sokkal jobb a helyzetértékelése is, így módosítási javaslatai támogatandók, az eredeti anyaggal szemben.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Gli orientamenti per le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione, si basano sugli obiettivi della strategia Europa 2020 e sono volti a sostenere le riforme per una crescita sostenibile, basata sulla conoscenza e sull'innovazione. L'Unione europea mira a un tasso occupazionale, sia per gli uomini che per le donne, pari al 75% e per poterlo raggiungere, lo sforzo tocca gli Stati membri, che devono incoraggiare la partecipazione al mercato del lavoro da parte di giovani, lavoratori anziani, lavoratori poco qualificati e immigrati regolari. Per tali ragioni mi trovo consenziente ad approvare e sostenere la decisione assunta dal Parlamento.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car il félicite l'UE de jouer un rôle majeur en tant que force de création d'emplois, de richesse et de croissance. On croit rêver!
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret. Il ne s'agit là que de grandes lignes très générales, n'ayant qu'une valeur indicative. Un exemple éloquent de ce manque d'efficacité que nous dénonçons sans relâche: le chômage des jeunes. En 2003 et en 2008, on fixait comme objectif l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée en 2013, obéit au même principe. En 2016, le chômage des jeunes en Europe oscille autour de 20 %, et atteint 50 % dans certains États membres (Grèce, Espagne).
                  

                     De ce fait, j'ai voté contre ce rapport.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque considero que el Consejo aprobó el año pasado unas Directrices para las políticas de empleo que obviaban por completo cualquiera de las Recomendaciones hechas por el Parlamento pocos meses antes. Además, el informe expresa la preocupación del Parlamento respecto a la consecución de los objetivos de la Estrategia 2020, especialmente respecto a los objetivos de empleo y de protección social, así como a los educativos, con especial atención a las divergencias crecientes entre diferentes países.
                  

                     El informe también incluye la necesidad de introducir la dimensión social, al mismo nivel que la financiera y fiscal, en el proceso del Semestre Europeo con el objeto de mejorar los resultados de las políticas macroeconómicas en el ámbito social. Así como reintroduce literalmente la posición manifestada por el Parlamento el pasado 8 de julio, como forma de reiterar el rol que el Parlamento debe jugar en este entramado Institucional de la Unión.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – En este caso, me he pronunciado a favor de las enmiendas introducidas en la Comisión de Empleo a la propuesta de la UE porque, pese a sus insuficiencias, por lo menos amplía el foco a las políticas pasivas de empleo y las políticas macroeconómicas para luchar contra el actual desempleo masivo.
                  

                     La propuesta de la Comisión, que ha contado con mi voto negativo, no es más que un ariete para reducir las prestaciones sociales y las pensiones y para culpar a los trabajadores de su situación de desempleo; posturas lo suficientemente graves para que no votara a favor de la resolución final.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Este informe tiene como objetivo que se estreche la colaboración entre los Parlamentos nacionales, así como con los interlocutores sociales y los representantes de la sociedad civil en materia de empleo.
                  

                     Las Directrices para las políticas de empleo engloban el ámbito económico y el mercado de trabajo. Es importante la aprobación de este informe ya que estas Directrices impulsan la demanda de mano de obra, mejoran la oferta de trabajo, las cualificaciones y el funcionamiento de los mercados de trabajo, garantizan la equidad, combaten la pobreza y promueven la igualdad de oportunidades.
                  

                     Por las razones anteriormente descritas doy mi voto positivo para su aprobación.
                  

Krystyna Łybacka (S&D),
na piśmie. – W kontekście wytycznych dotyczących polityki zatrudnienia państw członkowskich zwracam uwagę na konieczność oceny Inicjatywy na rzecz zatrudnienia ludzi młodych i zintensyfikowania działań na rzecz redukcji bezrobocia wśród młodzieży w UE, które utrzymuje się w dalszym ciągu na wysokim poziomie powyżej 40%.
                  

                     Istotne jest także efektywne wykorzystanie europejskich programów i funduszy do finansowania procesów modernizacji systemów szkolnictwa wyższego, tak aby lepiej dostosować systemy kształcenia do potrzeb rynku pracy oraz do zmieniających się warunków społecznych i gospodarczych. Potrzebujemy także większego wsparcia dla instytucji VET w zakresie podnoszenia jakości oraz elastyczności nauczenia.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s tím, aby EU stanovovala členským státům směry jejich politiky zaměstnanosti. Je absurdní, aby země, které mají vyšší nezaměstnanost než Česká republika, určovaly České republice, jakou má mít politiku zaměstnanosti. Nesouhlasím s výzvou, že by členské státy měly ‘investovat do kvalitních pracovních míst’. Podle mě vlády nemají investovat do pracovních míst, zaměstnávání lidí má být věcí firem. Nesouhlasím ani s požadavkem, aby příspěvky na bydlení byly součástí sociální politiky.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Strategijom Europa 2020. Uniji bi se trebalo omogućiti da svoje gospodarstvo usmjeri prema pametnom, održivom i uključivom rastu kojeg prate visoke razine zaposlenosti, produktivnosti i socijalne kohezije. U tom smislu dosadašnja kretanja pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja strategije Europa 2020. zabrinjavaju s obzirom na to da se broj osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost povećao.
                  

                     Ovo izvješće naglašava kako ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. na području zapošljavanja i dalje mora biti ključni cilj politika država članica. Europski parlament je u svojoj rezoluciji od 22. veljače pozvao države članice da na osnovi pokazatelja zapošljavanja (stopa aktivnosti, nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost) provedu dubinsku analizu i nastave s reformama. Države članice moraju smanjivati prepreke zapošljavanju smanjenjem birokracije, promicati poduzetništvo mladih te posebno podupirati osnivanje i rast mikropoduzetnika i MSP-ova.
                  

                     Nužno je i stvaranje zelenih radnih mjesta i u tu svrhu učinkovitije korištenje Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi suzbilo siromaštvo, unaprijedilo kvalitetno zapošljavanje, socijalna uključenost, obrazovni sustav, javna uprava i javne službe. Također bi se trebalo mobilizirati i Europski fond za strateška ulaganja i njegove platforme za ulaganja kako bi se zajamčilo otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i osposobljavanje radnika. Zbog svega navedenog, podržala sam ovo izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – It is very important that the proposal for a decision provides that the guidelines for Member States' employment policies shall be taken into account by the Member States in their employment policies. Member States should continue to make every effort to address the priority areas of: increasing labour market participation and reducing structural unemployment, improving the performance of education and training systems, promoting social inclusion and combating poverty.

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου που αφορά τις κατευθυντήριες γραμμές των πολιτικών απασχόλησης των κρατών μελών, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 14/9/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     Les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998 et sont intégrées à la stratégie ‘Europe 2020’. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret. Il ne s'agit là que de grandes lignes très générales, n'ayant qu'une valeur indicative.
                  

                     Un exemple éloquent de ce manque d'efficacité est celui du chômage des jeunes. En 2003 et en 2008, l'objectif fixé était l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée il y a 3 ans, fonctionne sur la même idée. Or, en 2016, le chômage des jeunes en Europe est de 20 % en moyenne, et atteint 50 % dans certains États membres (comme la Grèce et l'Espagne).
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
in writing. — According to the report on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States, 120 million EU citizens are at risk of poverty and social exclusion. Therefore, I voted in favour of the resolution as I agree that the Union needs to ensure an inclusive and integrated labour market that is able to address the repercussions of unemployment, provide adequate working conditions and guarantee social protection, while at the same time pursuing smart, sustainable and inclusive growth.

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Mi apoyo a las propuestas realizadas por este Parlamento para mejorar las directrices para las políticas de empleo de los Estados miembros.
                  

                     Se trata de una Decisión importante en el momento actual, tras años de crisis que tanto daño han hecho a la creación de empleo, y es necesario desde la UE adoptar medidas que contribuyan a que en toda Europa se adopten medidas que garanticen un desarrollo armonioso y que no deje a nadie atrás, contemplando a los sectores más vulnerables de nuestra sociedad.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – In diesem Bericht sollte man eigentlich Rahmenbedingungen für höhere Beschäftigungszahlen schaffen. Stattdessen versucht die EU, mehr Kompetenzen an sich zu ziehen, und man greift in die Regelungskompetenzen der Mitgliedstaaten ein. Dies lehne ich strikt ab.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Balsavau už šį Parlamento pranešimą, nes pritariu jo nuostatoms, kuriomis valstybės narės skatinamos dėti daugiau pastangų formuojant ir įgyvendinant užimtumo politiką. Manau, jog siekiant užtikrinti ekonomikos konkurencingumą ir augimą ypač svarbu ugdyti prie darbo rinkos poreikių gebančią prisitaikyti kvalifikuotą darbo jėgą, skatinti darbo vietų kūrimą, mokymąsi visą gyvenimą, gerinti visų lygių švietimo ir mokymo sistemų veikimą.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Le but de cette proposition est de confirmer la validité des lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres adoptées en 2015. Ces lignes directrices cherchent, dans la bonne logique néolibérale, à ‘renforcer la croissance par des réformes structurelles’ et à ‘rendre les finances publiques plus viables’. Le rapport du Parlement met l'accent sur la lutte contre le travail précaire, le sous-emploi, le travail non déclaré et les contrats ‘zéro heure’, ou vise à réduire ‘les discriminations sur le marché du travail ainsi qu'en matière d'accès au marché du travail, notamment pour les catégories victimes de discriminations ou d'exclusion, telles que les femmes, les travailleurs âgés, les jeunes, les personnes handicapées et les migrants en situation légale’. Cependant tout ceci reste dans le cadre des ‘recommandations de la Commission par pays’. Je ne peux valider la mise sous tutelle budgétaire des États par les technocrates de Bruxelles. Je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret. Il ne s'agit là que de grandes lignes très générales, n'ayant qu'une valeur indicative. Un exemple éloquent de ce manque d'efficacité que nous dénonçons sans relâche: le chômage des jeunes. En 2003 et en 2008, on fixait comme objectif l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée en 2013, obéit au même principe. En 2016, le chômage des jeunes en Europe oscille autour de 20 %, et atteint 50 % dans certains États membres (Grèce, Espagne).
                  

                     De ce fait, j'ai voté contre la proposition de la Commission et la résolution.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – A estratégia Europa 2020 proposta pela Comissão deve permitir à União orientar a sua economia para um crescimento inteligente, sustentável e inclusivo, acompanhado de um elevado nível de emprego, produtividade e coesão social. A UE necessita de políticas holísticas e investimentos públicos que combatam o desemprego e a pobreza. Neste contexto, a evolução, até à data, dos indicadores de emprego e sociais da estratégia Europa 2020 suscita grande preocupação, dado que o número de pessoas em risco de pobreza e de exclusão aumentou cinco milhões em vez de diminuir, a taxa de emprego em alguns países ainda não atingiu os níveis registados antes da crise e, em alguns Estados-Membros, a percentagem de jovens que não trabalham, não estudam e não seguem uma formação (NEET) é superior a 20 % e a taxa de abandono escolar precoce ascende a 23 %. À Estratégia Europeia de Emprego cabe o papel fundamental de concretizar os objetivos da nova estratégia em matéria de emprego, inclusão social e mercado laboral. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I chose to support this legislative resolution as it enshrines the need for Member States across the Union to tackle the problem of unemployment by increasing the demand for labour with measures that include support for SMEs and greater involvement of actors from civil society.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — Le modèle européen est social. La lutte contre la pauvreté et le chômage est inscrite dans toutes les politiques de l'Union. Ainsi, la formation professionnelle et la création d'emplois sont au cœur des priorités de la Commission en vue d'une croissance inclusive et durable. Bien que la responsabilité en matière d'emploi reste du ressort des États membres, rien n'empêche le Parlement européen, incarnant la voix de 508 millions de citoyens, de construire un projet social européen. La société évolue, la famille se transforme, engendrant de nouveaux besoins sociaux. Or nos systèmes sociaux nationaux sont encore trop basés sur des modèles révolus. Il nous faut être ambitieux. Nous devons poursuivre nos efforts notamment en direction de l'emploi pour la jeunesse et des petites et moyennes entreprises. En ce sens, nous mettons un point d'honneur à nous faire entendre auprès du Conseil par le biais de ce rapport mentionnant les lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres auquel j'apporte mon soutien.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Zvyšovanie počtu a kvality pracovných miest je jednou z priorít stratégie Európa 2020. Cieľom európskej stratégie zamestnanosti s usmerneniami a programami zamestnanosti je prispieť k rastu a zamestnanosti, mobilite práce a sociálneho pokroku. Predložená správa je reakciou na situáciu, keď Rada odignorovala pozíciu Parlamentu pri usmerneniach o zamestnanosti, ktoré boli vydané minulý rok. Správa má iba konzultačný charakter, nevytvára žiadne právne dôsledky, avšak je politickým signálom, že pozícia Parlamentu by mala byť vzatá do úvahy. Za správu hlasujem kladne.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which calls on the Commission to alter its proposal accordingly and on the Council to take the amended guidelines into account in order to ensure an inclusive and integrated labour market able to address the severe impact of unemployment, secure a high level of employment, and ensure decent working conditions including national minimum basic income schemes and social protection.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Bizottság a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozat elfogadására tett javaslatot a Tanácsnak. A Tanács a javaslat elfogadása előtt konzultálni köteles a Parlamenttel. A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésében azt ajánlja a parlamentnek, hogy a Bizottság javaslatát módosított formában, 7 módosító indítvány mellett és 5 új iránymutatással kiegészítve fogadja el, és kérje föl a Bizottságot, hogy javaslatát ennek megfelelően módosítva terjessze a Tanács elé. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour les politiques de l'emploi coordonnent les politiques de l'emploi des États membres de l'Union européenne.
                  

                     Elles font partie de la stratégie ‘Europe 2020’, présentée le 3 mars 2010, qui fixe les lignes directrices économiques de l'UE, surveillées dans le cadre du Semestre européen.
                  

                     Le programme ‘Europe 2020’ fixe cinq objectifs, déclinés en trois thèmes: une croissance intelligente, une croissance durable et une croissance inclusive.
                  

                     Sur recommandation de la Commission, le Conseil veut conserver les lignes directrices en date de 2015 pour l'année 2016, notamment pour la libéralisation du marché du travail.
                  

                     Depuis 1998, ces lignes directrices sont censées améliorer l'emploi au sein de l'UE mais nous ne pouvons constater que leur inefficacité totale.
                  

                     De façon logique, nous rejetons ce texte du Parlement qui approuve la décision du Conseil et de la Commission.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret.
                  

                     Le chômage des jeunes est un exemple éloquent. En 2003 et en 2008, on fixait comme objectif l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée en 2013, obéit au même principe. En 2016, le chômage des jeunes en Europe oscille autour de 20 %, et atteint 50 % dans certains États membres (Grèce, Espagne). Je vote donc contre.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – At present, 16.8% of UK citizens are at risk of poverty and social exclusion. Today the EPLP voted in favour of a report which encourages Member States to adopt concrete employment policies aiming at ensuring an inclusive and integrated labour market and at addressing the severe impact of unemployment, create sustainable employment and ensure decent working conditions including social protection.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur la proposition de décision du Conseil relative aux lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres. Ce texte demande notamment aux États membres de garantir aux salariés des conditions de travail décentes ainsi qu'une protection sociale. Alors que le dumping social au sein de l'Union européenne est notamment lié aux différences dans les conditions de travail, l'adoption d'un tel rapport était nécessaire.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de Laura Agea sur les lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres. La question de l'emploi me tient particulièrement à cœur, et ce rapport fait suite au fait que le Conseil avait complètement ignoré la position que le Parlement avait rendu sur ce sujet dans le cadre d'une procédure consultative.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogatom a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot. Egy évvel ezelőtt kidolgoztunk és elfogadtunk egy javaslatot, amit sajnos végül a Tanács nem vett figyelembe. Az Európai Parlament az egyetlen olyan demokratikusan választott uniós intézmény, ami közvetlenül képviseli az európai polgárokat, így joggal várhatjuk el, hogy a Tanács komolyan vegye az ajánlásainkat. Úgy gondolom, hogy az Európai Parlament a mai nap folyamán egy olyan jelentést fogadott el, ami az Európa 2020 stratégia vonalát követve képes lesz megállni a helyét.
                  

                     A jelentés olyan alapvető célokat tűz ki, mint a 20 és 64 év közöttiek foglalkoztatottsági arányának emelkedése, megfelelő munkakörnyezet kialakítása vagy a szegénységben élők számának csökkentése. Mindezek eléréséhez pedig szükség lesz egy hatékony eszközre, ami úgy gondolom, hogy akár a minőségi oktatás biztosítása is lehetne.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The European Union's current growth strategy has five ambitious objectives on employment, education, social inclusion, innovation and climate/energy that should be reached by 2020. Entitled Europe 2020, its initiative regarding the Agenda for new skills and jobs will help the EU reach 75% of the working-age population between 20 and 64 under employment. I have voted for this report that calls for more significant efforts to be made in order to reach the established targets.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece în procedura privind dezechilibrele macroeconomice au fost introduși indicatori pentru ocuparea forței de muncă precum rata activității, rata de angajare a tinerilor și șomajul pe termen lung.
                  

                     Acești indicatori vor ajuta la întocmirea unei analize mai clare, care să conducă la construirea și aplicarea unor reforme pentru piața muncii, precum și a unor reforme sociale suplimentare.
                  

                     De asemenea, raportul propune ca statele membre să reducă birocrația cu scopul de a diminua obligațiile excesive asupra întreprinderilor mici și mijlocii.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — This report included several good aspects such as calling for public investment, job creation, and support for workers' rights. However, it calls for all of this within the confines of the European Stability and Growth pact as well as the European Semester. These two things are almost diametrically opposed – you cannot have a decent level of investment etc. while you are in a fiscal straight jacket. Because of the positive aspects around workers' rights etc. I did not vote against this report, but I could not support it either, given the confines in which it wishes to place investment and job creation, i.e. the Stability and Growth Pact and European Semester. For these reasons I abstained on the overall report.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Bezüglich der Schaffung von Rahmenbedingungen für höhere Beschäftigungszahlen erscheint der Bericht zunächst positiv. Allerdings versucht man, in die Regelungskompetenzen der Mitgliedstaaten einzugreifen. Dies lehne ich ab.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Euroopa tööhõivestrateegial on oluline roll tuleviku majandus-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika edendamisel. Koondsuunised annavad liikmesriikidele detailse ülevaate ja juhised enda reformikavade rakendamiseks ning muu hulgas pööratakse tähelepanu järgmistele prioriteetidele: tööturul osalemise määra suurendamine, elukestva õppe ja sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this consultation procedure vote, which is technically non-legislative. It is written in to the treaties (TFEU Article 148) that the EU should coordinate employment policy between all Member States and this is a procedure that is voted on every year. The proposal creates vague goals without specific actions as to what the Member States should be focussing on. This proposal includes things like ‘increasing labour participation and reducing structural employment’ and ‘develop a skilled workforce’. This all sounds ok, but ultimately it is the EU trying to control Member States and tell them what their employment policies should be. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Voterei a favore di questo testo e vi invito, soprattutto dopo le parole del Presidente Juncker sui millennials, a fare altrettanto. Noi tutti dobbiamo aver bene in mente che urgono nuove strategie ed orientamenti per permettere ai giovani più opportunità lavorative nei prossimi anni.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Činjenica je da su gospodarske politike i promicanje zapošljavanja pitanja od zajedničkog interesa i da su to pitanja koja se tiču svih država članica u EU-u. Dosad se pokazalo dobrom i učinkovitom praksom da države članice i EU rade zajedno na usklađivanju strategija zapošljavanja te na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage.
                  

                     Europska Komisija je predložila u Strategiji Europa 2020. usmjerenje prema pametnom, održivom i uključivom rastu s visokim razinama zaposlenosti, produktivnosti i socijalne kohezije na razini cijelog EU-a; u tom prijedlogu posebno pozdravljam usmjerenje prema socijalnoj koheziji na razini cijelog EU-a, jer se još uvijek suočavamo s gospodarskom i socijalnom nejednakošću unutar EU-a.
                  

                     Nadalje, taj je prijedlog doveo do toga da su države članice dobile precizne smjernice za utvrđivanje nacionalnih programa reformi i provedbu reformi. Ti programi su usklađeni s programima drugih zemalja članica, što dovodi do homogenizacije gospodarskih politika u EU-u. Zato smatram da već postojeću Odluku koja je dosada vrijedila, treba ponovno podržati kako bi i dalje bila važeća.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret.
                  

                     Le chômage des jeunes est un exemple éloquent. En 2003 et en 2008, on fixait comme objectif l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée en 2013, obéit au même principe. En 2016, le chômage des jeunes en Europe oscille autour de 20 %, et atteint 50 % dans certains États membres (Grèce, Espagne). Il s'agit donc d'une politique d'ingérence particulièrement inefficace et inutile. Je vote contre le texte.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Con questa relazione il Parlamento europeo intende esprimere il suo disappunto per la decisione presa dalla Commissione e dal Consiglio di ignorare completamente i suggerimenti di questa assemblea, formulati nella risoluzione dell'8 luglio 2015, riguardo alle linee guida per le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione. L'atteggiamento di Commissione e Consiglio è contrario allo spirito dei trattati e al principio di buona collaborazione tra le istituzioni europee, e rischia di rafforzare, agli occhi dei cittadini, l'impressione di un deficit democratico in Europa. Con questa relazione, chiediamo oggi alla Commissione di modificare la sua proposta e al Consiglio di tener conto degli orientamenti espressi dal Parlamento, al fine di garantire un mercato del lavoro inclusivo e integrato, in grado di affrontare il duro impatto della disoccupazione, assicurando un elevato livello di occupazione, e di garantire condizioni di lavoro e di vita dignitose. Al di là dei tanti annunci, è giunto il momento di lavorare seriamente e concretamente alla costruzione del pilastro sociale dell'Unione. Sostengo quindi questa relazione perché si proceda effettivamente in questo senso.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Ugovorom o funkcioniranju EU-a propisano je da smjernice za zapošljavanje i gospodarske politike zajedno čine smjernice za provedbu strategije za zapošljavanje. Unija pri utvrđivanju i provedbi strategije mora osigurati uključivo i integrirano tržište rada koje može odgovoriti na visoku razinu nezaposlenosti, osigurati uvjete rada i socijalnu zaštitu, visoku razinu obrazovanja i osposobljavanja te se boriti protiv svih vrsta diskriminacije.
                  

                     Podržao sam Izvješće zastupnice Agea, jer je važno da države članice ulažu u obrazovanje i sustave strukovnog osposobljavanja radi podizanja razine znanja i vještina radne snage kako bi bolje ispunili potrebe dinamičnih tržišta rada i osigurali visoku razinu zaposlenosti.
                  

Pavel Poc (S&D),
písemně. – Hlasoval jsem pro zprávu o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států, protože považuji za nutné, aby Komise i Rada vzaly v ohledu zaměstnanosti v potaz postoj Evropského parlamentu. Parlament jakožto jediná instituce přímo volená občany navrhla zavést silnou sociální dimenzi do hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti všech 28 členských zemí. V případě, že nebude v tomto ohledu Parlament vyslyšen, se proto jedná o obyčejné prohlubování demokratického deficitu. Evropská unie musí v souladu s Lisabonskou smlouvou při provádění svých politik a činností zajistit inkluzivní a integrovaný trh práce, zabezpečit vysokou míru zaměstnanosti a důstojné pracovní podmínky v celé Unii. O tom, že politiky zaměstnanosti v současnosti nejsou správně nastaveny, svědčí míry nezaměstnanosti, které v několika zemích ještě pořád nedosáhly úrovně před propuknutím finanční a hospodářské krize. Taktéž počet Evropanů ohrožených vyloučením a chudobou se nesnížil. Naopak zaznamenal zvýšení o 5 milionů. Chudobou a vyloučením je konkrétně v současnosti ohroženo až 120 milionů Evropanů. Členské země proto musí vynaložit daleko větší úsilí. Není nadále možné tuto situaci přehlížet. Hlavní směry politik zaměstnanosti by proto měly být bez podmínky zohledňovány při veškerých doporučeních Rady. Měly by být dále vytvářeny s Parlamentem jako rovnocennou institucí, která pomůže zabezpečit více pracovních míst, kvalitních i udržitelných.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport de consultation qui rappelle au Conseil de l'Union européenne la nécessité de prendre en compte la position du Parlement européen sur les lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres, déjà énoncée il y a un an.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – O problema do desemprego é, naturalmente, uma das principais prioridades da União Europeia.
                  

                     O presente relatório apresenta, neste domínio, um conjunto de orientações que visam alertar para a importância de integrar lacunas – que, reconheça-se, existem –, sensibilizar para fatores sociais relacionados com o desemprego, assim como promover um mercado laboral mais justo.
                  

                     O relator alerta para a importância de facilitar e investir na criação de emprego de qualidade e sustentável, de promover o empreendedorismo jovem, assim como de conduzir e de fomentar políticas que garantam salários equitativos a todos os trabalhadores.
                  

                     Votei favoravelmente porque acredito que, por via da dinamização da procura de mão de obra, do aumento das competências dos trabalhadores, do melhoramento do funcionamento do mercado laboral e da promoção da igualdade de oportunidades, estaremos no rumo certo para uma Europa em que a economia social de mercado contribua para a dignificação do mercado laboral e para a erradicação do desemprego.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this consultation procedure vote, which is technically non-legislative. It is written in to the treaties (TFEU Article 148) that the EU should coordinate employment policy between all Member States and this is a procedure that is voted on every year. The proposal creates vague goals without specific actions as to what the Member States should be focussing on. This proposal includes things like ‘increasing labour participation and reducing structural employment’ and ‘develop a skilled workforce’. This all sounds ok, but ultimately it is the EU trying to control Member States and tell them what their employment policies should be. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente por considerar fundamental que os Estados-Membros e a União se empenhem em desenvolver uma estratégia coordenada em matéria de emprego e, em especial, em promover uma mão de obra qualificada, formada e suscetível de adaptação, bem como mercados de trabalho que reajam rapidamente às mudanças económicas.
                  

                     Os Estados-Membros, em cooperação com as autoridades regionais e locais, devem resolver de forma eficaz e célere o problema grave do desemprego, facilitar e investir na criação de emprego de qualidade e sustentável, tratar a questão da acessibilidade para os grupos expostos a riscos, reduzir os obstáculos que impedem as empresas de contratar pessoas nos vários níveis de competências e setores do mercado de trabalho, nomeadamente através da redução da burocracia, respeitando, contudo, as normas laborais e sociais, promover o empreendedorismo jovem e, em especial, favorecer a criação e o crescimento de micro, pequenas e médias empresas, a fim de aumentar a taxa de emprego de homens e mulheres. Os Estados-Membros devem promover ativamente, inter alia, os empregos nos setores verde, branco e azul, bem como a economia social, e fomentar a inovação social.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución con la cual el Parlamento denuncia la falta de atención prestada por el Consejo en octubre del año pasado a sus propuestas, aprobando unas Directrices que obviaban por completo cualquiera de las Recomendaciones hechas por el Parlamento pocos tiempo antes, planteamiento contrario al espíritu de los Tratados y que debilita la cooperación entre las instituciones de la Unión. El Parlamento expresa su preocupación respecto a la consecución de los objetivos de la Estrategia 2020, especialmente respecto a los objetivos de empleo y de protección social, así como a los educativos, con especial atención a las divergencias crecientes entre diferentes países. Asimismo, y gracias a las aportaciones del grupo S&D, la resolución incide en la necesidad de introducir la dimensión social, al mismo nivel que la financiera y fiscal, en el proceso del Semestre Europeo con el objeto de mejorar los resultados de las políticas macroeconómicas en el ámbito social.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la position du Parlement européen en ce qui concerne les lignes directrices pour l'emploi qui déterminent le champ d'action des politiques des États membres pour atteindre les objectifs de la stratégie Europe 2020. Je me réjouis d'ailleurs de l'ajout cette année d'une priorité concernant la conciliation entre vie familiale et vie professionnelle.
                  

                     Par cette position, je déplore également que le Conseil ne prenne que très rarement en compte les amendements proposés par le Parlement européen pour améliorer ces lignes directrices. Je demande vivement au Conseil d'accorder une importance particulière aux propositions d'amendement du Parlement introduites dans ce rapport.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui fixe la position du Parlement sur les lignes directrices proposées par la Commission pour les politiques de l'emploi des États membres. Ce rapport rappelle les objectifs principaux des politiques de l'emploi: stimuler la demande d'emplois en réduisant, par exemple, les obstacles à l'embauche, améliorer l'offre d'emplois et les qualifications en facilitant l'accès à l'enseignement, améliorer le fonctionnement des marchés du travail en luttant contre le travail au noir et enfin garantir la justice sociale.
                  

                     Ce rapport souligne que 120 millions de citoyens de l'Union risquent de connaître la pauvreté et l'exclusion sociale. Ce chiffre alarmant rappelle l'urgence à agir en matière d'emploi et requiert des mesures visant à encourager les États membres à lutter contre le chômage et les conditions de travail précaires.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos abstención en este informe porque consideramos como una cuestión prioritaria que el contenido del informe fuera tenido en cuenta de forma vinculante por parte del Consejo y no a modo de apéndice sin ningún efecto. Consideramos que el contenido del informe es en suma positivo y la mayor parte de las recomendaciones son positivas, pero encontramos que se hace un especial hincapié en la promoción del emprendimiento en desmerito de las recomendaciones sobre como paliar el desempleo de larga duración y garantizar el trabajo de calidad. Como no nos oponemos a una parte del informe y no se pueden votar por separado las enmiendas de la comisión, votamos abstención.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe erneut für die Richtlinien zur Beschäftigungspolitik der Mitgliedstaaten gestimmt. Letztes Jahr hat der Europäische Rat den Bericht des Europäischen Parlaments ‘übersehen’, daher wollen wir nun durch die erneute Abstimmung ein politisches Signal setzen.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – En este caso, me he pronunciado a favor de las enmiendas introducidas en la Comisión de Empleo a la propuesta de la UE porque, pese a sus insuficiencias, por lo menos amplía el foco a las políticas pasivas de empleo y las políticas macroeconómicas para luchar contra el actual desempleo masivo.
                  

                     La propuesta de la Comisión, que ha contado con mi voto negativo, no es más que un ariete para reducir las prestaciones sociales y las pensiones y para culpar a los trabajadores y trabajadoras de su situación de desempleo; posturas lo suficientemente graves para que no votara a favor de la resolución final.
                  

Czesław Adam Siekierski (PPE),
na piśmie. – Szacuje się, że obecnie nawet blisko jedna czwarta unijnej populacji jest zagrożona w różnym stopniu ubóstwem i wykluczeniem społecznym. Ta wyjątkowo trudna sytuacja, która cechuje się między innymi utrzymującą się wysoką liczbą osób bez pracy, wymaga przyjęcia środków w celu zachęcenia państw członkowskich do pomocy osobom bezrobotnym oraz najmniej zarabiającym.
                  

                     Analiza krajowych programów reform państw członkowskich wskazuje na to, że państwa członkowskie nadal w zbyt małym stopniu skupiają się na podnoszeniu aktywności zawodowej, ograniczaniu bezrobocia, zwiększaniu kwalifikacji siły roboczej w odpowiedzi na oczekiwania i potrzeby rynku pracy.
                  

                     W szczególnie trudnym położeniu na rynku pracy znajdują się ciągle – mimo małej poprawy w ostatnim czasie – ludzie młodzi w Europie. Dotyczy to zwłaszcza najbardziej dotkniętych kryzysem krajów południa Europy, ale też niektórych nowych państw członkowskich. Dalsze utrzymywanie się wysokiego bezrobocia wśród młodych może skutkować spełnieniem się naszych czarnych wizji o ‘straconym pokoleniu w Europie’ i zagrozić przyszłości kontynentu. W tym kontekście ważne jest szczególnie propagowanie jakości zatrudnienia, powiązań nauka-biznes oraz zachęcania do uczenia się przez całe życie.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – At present, 16.8% of UK citizens are at risk of poverty and social exclusion. Today the EPLP voted in favour of a report which encourages Member States to adopt concrete employment policies aiming at ensuring an inclusive and integrated labour market and at addressing the severe impact of unemployment, create sustainable employment and ensure decent working conditions including social protection.

Branislav Škripek (ECR),
písomne — V prípade uznesenia pojednávajúceho o zmenách v usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov som hlasoval proti tomuto návrhu. Nestotožňujem sa s predstavou zlepšovania politík zamestnanosti v EÚ, ktorá je automaticky spojená s politikou presadzovania práv LGBTI.
                  

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Legislativní usnesení o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států jsem podpořila.
                  

                     Přes některé pozitivní trendy v oblasti zaměstnanosti stále přetrvává velký počet nezaměstnaných mladých lidí a lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením. Vítám proto, že EU přijímá hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které umožňují úsilí států v této oblasti koordinovat.
                  

                     V doporučeních je správně obsažena podpora podnikání mladých lidí a akcent na zajištění kvalitního všeobecného a odborného vzdělávání, které hraje zásadní roli v oblasti zaměstnanosti a uplatnění se na trhu práce.
                  

                     Další pozitiva zprávy lze také spatřovat v doporučeních týkajících se zajištění rovnosti žen a mužů na trhu práce, včetně jejich rovnocenného odměňování. V neposlední řadě nelze opomenout ani velmi dobře zvolenou formulaci ohledně stanovení výše minimálního příjmu. Text připomíná, že by si jej měl každý členský stát určit sám s ohledem na svou situaci a vnitrostátní postupy.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Boj proti nezamestnanosti, najmä mladých ľudí, je jednou z priorít Európskej komisie aj Európskeho parlamentu. Okrem podpory vzdelávacích a rekvalifikačných projektov by sme mali klásť dôraz najmä na zlepšovanie podnikateľského prostredia a podporu tvorby pracovných miest v súkromnom sektore.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Prihvaćam izvješće o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, jer smatram da je pitanje nezaposlenosti od velike važnosti, a pogotovo nezaposlenost mladih. Problem nezaposlenosti treba rješavati brzo i učinkovito.
                  

                     Potrebno je ulagati i stvarati nova radna mjesta, aktivno promicati zelene, bijele i plave sektore te socijalno gospodarstvo. Plaće moraju biti dovoljno visoke kako bi nadvisile dohodak za život što bi ujedeno smanjilo siromaštvo u Uniji. Potrebno je efikasno smanjiti birokraciju i podupirati osnivanje malih i srednjih poduzetništva kako bi se povećala sveukupna zaposlenost.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zu dem Vorschlag für einen Beschluss des Rates zu Leitlinien für beschäftigungspolitische Maßnahmen der Mitgliedstaaten habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Der AEUV sieht vor, dass die Mitgliedstaaten und die Union auf die Entwicklung einer koordinierten Beschäftigungsstrategie und insbesondere auf die Förderung der Qualifizierung, Ausbildung und Anpassungsfähigkeit der Arbeitnehmerinnen und Arbeitnehmer sowie der Fähigkeit der Arbeitsmärkte hinarbeiten, auf die Erfordernisse des wirtschaftlichen Wandels zu reagieren. Die hier zu beschließenden Leitlinien gehören in diesen Rahmen.
                  

                     Diese Leitlinien und auch die Kompetenz der EU überhaupt dazu sollte es nicht geben. Dabei handelt es sich um eine zentralverwaltende Steuerung, die nicht einmal auf nationaler Ebene einen Mehrwert bringt, geschweige denn auf Ebene der EU.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Ugovorom o funkcioniranju EU-a propisuje se da države članice svoje gospodarske politike i promicanje zapošljavanja smatraju pitanjima od zajedničkog interesa te da ih usklađuju u Vijeću. Podržavam Izvješće o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic.
                  

                     Obžalujem, da Svet ni upošteval zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta, ki smo jo sprejeli julija 2015. Pristop Sveta je v nasprotju, slabi sodelovanje med institucijami Unije in povečuje demokratični primanjkljaj za državljane.
                  

                     Podpiram spremembo, da mora Unija pri opredelitvi in izvajanju svojih politik in dejavnosti zagotoviti povezan in vključujoč trg dela, ki lahko odpravi resne učinke brezposelnosti in zagotavlja dostojne pogoje dela v vsej Uniji, vključno z ustreznimi plačami, zagotavlja ustrezno socialno varstvo v skladu s predpisi na področju dela.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Τηρήσαμε στάση αποχής στην έκθεση. Παρόλες τις καλές αναφορές για τα δικαιώματα των εργαζομένων δεν μπορούμε να στηρίξουμε αλλαγές στα πλαίσια του συμφώνου σταθερότητας και του ευρωπαϊκού εξαμήνου. Ως Ομάδα επιμένουμε στην κατάργηση τους, γιατί αυτά είναι τα όργανα με τα οποία επιβάλλονται οι αντιλαϊκές πολιτικές φτωχοποίησης των εργαζομένων. Είναι ενδεικτικό της επιμονής της ΕΕ στις νεοφιλελεύθερες πολιτικές λιτότητας και μνημονίων και της έλλειψης δημοκρατίας στην ένωση, αφού ούτε πέρσι, αλλα ούτε και φέτος δεν έλαβε το Συμβούλιο υπόψη την έκθεση του Κοινοβουλίου για τις κατευθυντήριες γραμμές απασχόλησης. Η απορρύθμιση των εργασιακών σχέσεων, η πίεση προς τα κάτω των μισθών και των εργασιακών δικαιωμάτων, η διάλυση του κοινωνικού κράτους και το κοινωνικό ντάμπιγκ επιβάλλονται στους λαούς για να κερδοφορούν οι πολυεθνικές και το μεγάλο κεφάλαιο.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η ΕΕ χρειάζεται ολιστικές πολιτικές και δημόσιες επενδύσεις που θα καταπολεμήσουν την ανεργία και τη φτώχεια. Ωστόσο, οι στόχοι αυτοί δεν έχουν επιτευχθεί και πρέπει να καταβληθούν πιο σημαντικές προσπάθειες για να επιτευχθούν τα αναμενόμενα αποτελέσματα.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, amelynek pontjait második alkalommal nyújtja be az Európai Parlament a Bizottság, illetve a Tanács felé. Egyetértek a Foglalkoztatásügyi és Szociális szakbizottság sajnálatával, hisz a Tanács és a Bizottság az EP korábbi javaslatait nem vette figyelembe. Az Európai Unióról szóló szerződés egyértelműen megfogalmazza azt a célt, hogy a tagállamok az Unión belül összehangolják gazdaságpolitikájukat. Emellett azt is meghatározza, hogy az Európai Unió intézkedéseket hoz (iránymutatások formájában például) a tagállamok foglalkoztatáspolitikájának és szociálpolitikájának összehangolása céljából. Sajnálattal konstatálom, hogy ezek az elvek nem teljesülnek 100%-ban, egyre több tagállam különutas politikát folytat. Egyes tagállamok konkrétan semmibe veszik az alapszerződés(ek) szellemiségét, mely véleményem szerint az EU-val szembeni demokratikus deficit jelenségét erősíti. Úgy gondolom, hogy nemcsak munkahelyteremtésről kell beszélnünk, hanem minőségi munkahelyteremtésről is. Ne legyen az, hogy egy tagállam (például Magyarország) beszámolhassa foglalkoztatott adatai közé a külföldön dolgozó állampolgárait vagy a havi 150 euró fizetségen tartott rabszolgaközmunkásokat.
                  

                     A fentiek tekintetében örülök, hogy a javaslatok erős szociális hangsúlyt fektetnek az Európa 2020, illetve a tagállamok gazdasági és munkaügyi politikáira és kihívásaira.
                  

Dario Tamburrano (EFDD),
per iscritto. – Per il secondo anno consecutivo, è ancora la nostra collega Laura Agea ad occuparsi in qualità di relatrice di questo fascicolo che consiste in una procedura non legislativa di consultazione dove il Parlamento esprime i suoi orientamenti per le politiche a favore dell'occupazione negli Stati membri. Grazie all'esperienza maturata dallo scorso anno, la collega ha potuto notare come il Consiglio abbia ignorato la posizione espressa del Parlamento nel 2015 e che è già in procinto di farlo anche quest'anno con la relazione del 2016. Così la relatrice ha deciso di ripresentare in blocco gli emendamenti del 2015 aggiungendo un paragrafo di critica al Consiglio UE che ha dimostrato di andare contro lo spirito dei trattati. Per questo motivo ho votato a favore della relazione.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
in writing. – I support this report as major political groups in the European Parliament all want to send a clear message to the Council that its position must be taken into account as their ignorance is against the spirit of the Treaties and the good cooperation between the EU institutions. My colleagues and I in the S&D Group very much regret the Council and Commission ignorance of the EP contribution to the Guidelines for employment policies of Member States and call on the Commission to alter its proposal accordingly. Furthermore, we call on the Council to take the amended Guidelines into account in order to ensure an inclusive and integrated labour market able to address the severe impact of unemployment, secure a high level of employment, and ensure decent working conditions including national minimum basic income schemes and social protection.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la proposition de ma collègue Laura Agea sur la proposition de décision du Conseil relative aux lignes directrices pour les politiques de l'emploi des États membres.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of maintaining the 2015 guidelines for the employment policies of the Member States for 2016, as I believe that it is a useful tool to increase the effectiveness of our internal market, and to fight unemployment, particularly amongst youth. The guidelines include boosting demand for labour, enhancing labour skills and supply and the functioning of labour markets, improving the quality and performance of education and training systems, as well as ensuring social justice. Measures to promote entrepreneurship, access to quality education and vocational training as well as the employability capacity for SMEs should also be included. However, we should refrain from going beyond minimum requirements, in order to leave space for national and regional policy-makers to devise measures that are most tailored to the specificities of their own labour market.

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog sklepa o smernicah za politike zaposlovanja držav članic sem podprla, saj menim, da mora Evropska unija pri opredelitvi in izvajanju svojih politik in dejavnosti zagotoviti povezan in vključujoč trg dela, ki lahko odpravi resne učinke brezposelnosti in zagotavlja dostojne pogoje dela v vsej Uniji, vključno z ustreznimi plačami in ustreznim socialnim varstvom v skladu s predpisi na področju dela, kolektivnimi pogajanji in v skladu z načelom subsidiarnosti.
                  

                     Bistvenega pomena je tudi zagotoviti izobraževanje in usposabljanje na visoki ravni ter preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, rase ali nacionalnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos abstención en este informe porque consideramos como una cuestión prioritaria que el contenido del informe fuera tenido en cuenta de forma vinculante por parte del Consejo y no a modo de apéndice sin ningún efecto. Consideramos que el contenido del informe es en suma positivo y la mayor parte de las recomendaciones son positivas, pero encontramos que se hace un especial hincapié en la promoción del emprendimiento en demérito de las recomendaciones sobre cómo paliar el desempleo de larga duración y garantizar el trabajo de calidad. Como no nos oponemos a una parte del informe y no se pueden votar por separado las enmiendas de la comisión, votamos abstención.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Les lignes directrices pour les politiques de l'emploi coordonnent les politiques de l'emploi des États membres de l'Union européenne. Elles sont intégrées à la stratégie ‘Europe 2020’, édictée le 3 mars 2010, qui fixe les lignes directrices économiques de l'Union européenne. Le suivi des lignes directrices économiques est assuré dans le cadre du Semestre européen: elles font l'objet d'une surveillance thématique spécifique.
                  

                     Sur recommandation de la Commission, le Conseil maintient les lignes directrices en date de 2015 pour l'année 2016. Le Conseil insiste sur l'utilisation du fonds social européen pour les politiques de l'emploi.
                  

                     Le Parlement européen approuve la proposition conjointe de la Commission et du Conseil de maintenir les lignes directrices pour l'emploi pour l'année 2016.
                  

                     Les lignes directrices pour l'emploi ont été initiées en 1998. Les éditions successives prônent toutes des objectifs identiques mais sans résultat concret.
                  

                     Le chômage des jeunes est un exemple éloquent. En 2003 et en 2008, on fixait comme objectif l'obtention d'un emploi ou d'une formation quatre à six mois après l'arrivée sur le marché du travail. L'initiative pour l'emploi des jeunes, lancée en 2013, obéit au même principe. En 2016, le chômage des jeunes en Europe oscille autour de 20 %, et atteint 50 % dans certains États membres (Grèce, Espagne).
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Wspólne ramy polityki zatrudnienia w państwach członkowskich mogą stanowić ważny punkt odniesienia w konstruowaniu planów przyszłej polityki dotyczącej rynku pracy i promocji zatrudnienia. Należy jednak uwzględnić istotną rolę specyfiki podejścia do polityki zatrudnienia wszystkich państw członkowskich; ujednolicenie przepisów i wykraczanie organów wyższego szczebla UE poza przyznane przez traktaty kompetencje może skutkować zbyt poważną ingerencją w rynek i nie przynieść oczekiwanych rezultatów. Z tych powodów zdecydowałem się zagłosować przeciwko złożonemu projektowi rezolucji.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A tagállamok és az Unió az Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására törekednek a foglalkoztatás, és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén. A mostani javaslatot megszavaztam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Votamos abstención en este informe porque consideramos como una cuestión prioritaria que el contenido del informe fuera tenido en cuenta de forma vinculante por parte del Consejo y no a modo de apéndice sin ningún efecto. Consideramos que el contenido del informe es en suma positivo y la mayor parte de las recomendaciones son positivas, pero encontramos que se hace un especial hincapié en la promoción del emprendimiento en demérito de las recomendaciones sobre cómo paliar el desempleo de larga duración y garantizar el trabajo de calidad. Como no nos oponemos a una parte del informe y no se pueden votar por separado las enmiendas de la comisión, votamos abstención.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour as Member States should listen to the message of their citizens, sent via their elected body, the European Parliament, and give sustainable employment and social inclusion higher priority in their agenda settings / employment guidelines.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Šios naujos integruotosios gairės turėtų atitikti Europos Vadovų Tarybos išvadas.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States. The ‘Europe 2020 Strategy’ proposed by the Commission should enable the Union to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by a high level of employment, productivity and social cohesion. The Union is in need of holistic policies and public investments that will fight against unemployment and poverty. I voted in favour because I strongly believe that the achievement of the Europe 2020 Strategy in the employment and social area must remain a key objective of Member States' employment policies.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Presentando este informe por segunda vez el Parlamento pretende emitir una señal política para que la posición del Parlamento sea tenida en consideración. El texto recoge un equilibrio entre todos los grupos políticos que ha hecho posible alcanzar compromisos comunes en el tratamiento, por una parte, de las políticas económicas; y, por otra parte, de las políticas sociales. Además, se mantiene en línea con el Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Por todo ello he votado a favor de este informe.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – At present, 16.8% of UK citizens are at risk of poverty and social exclusion. Today the EPLP voted in favour of a report which encourages Member States to adopt concrete employment policies aiming at ensuring an inclusive and integrated labour market and at addressing the severe impact of unemployment, create sustainable employment and ensure decent working conditions including social protection.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor dit verslag. Het Europees Parlement en de Europese Raad komen niet overeen over de richtsnoeren die de EU haar lidstaten dient te geven om de werkgelegenheid op te krikken.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório pretende, para 2016, confirmar a validade das orientações das políticas de emprego dos Estados-Membros, que tinham sido lançadas em outubro de 2015.
                  

                     Lamentavelmente, muitos dos conceitos utilizados – como ‘adaptabilidade’ e ‘flexibilidade’ – comportam alterações nas relações e nas condições de trabalho, que conduzem à deterioração dos direitos dos trabalhadores.
                  

                     Por outro lado, a solução principal preconizada, o empreendedorismo, é incentivado de múltiplas formas, inclusivamente como componente curricular no sistema educativo público. Existe ainda a referência à ‘necessária flexibilidade nos sistemas de ensino e uma orientação prática’, revelando um paradigma educativo essencialmente profissionalizante e o conceito de subjugação das políticas educativas às necessidades das empresas.
                  

                     Esse relatório estava ainda numa lógica inerente à Estratégia Europa 2020, ao Semestre Europeu e a outras políticas que assentam na ingerência supranacional e na imposição da austeridade. O nosso voto foi contra.
                  

                     Esta proposta de resolução que agora se apresenta contém considerações positivas no que toca à defesa dos direitos dos trabalhadores, de género ou de orientação sexual, ao reforço da contratação coletiva e ao combate à pobreza. No entanto, não se afasta do que, no documento original, nos fez votar contra.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Im Änderungsantrag wird die unzureichende Einbindung des Parlaments durch den Rat bei der Gesetzgebung kritisiert. Es heißt, die EU benötigt ‘ganzheitliche politische Strategien’, um Arbeitslosigkeit und Armut bekämpfen zu können. Dementsprechend werden in den Änderungsanträgen u.a. die Gleichstellung von Mann und Frau am Arbeitsmarkt gefordert, was meiner Meinung nach bloß wieder zu der Debatte von Frauenquoten führen wird. Zudem soll es eine verstärkte Inklusion auf dem Arbeitsmarkt von diskriminierten Gruppen geben, u.a. legale Einwanderer, obwohl die (in Anmerkung auf Österreich) Arbeitslosigkeit der autochthonen Bevölkerung schon hoch genug ist. Daher ist der Bericht abzulehnen.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sulla proposta di decisione del Consiglio sugli orientamenti per le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione. Il testo approvato dalla commissione EMPL esprime delusione per la mancanza di considerazione da parte del Consiglio e della Commissione degli orientamenti presentati dal Parlamento. La relazione ripresenta di conseguenza gli stessi emendamenti dell'anno scorso, volti a focalizzare l'attenzione sulla necessità di realizzare un mercato inclusivo che possa rispondere al problema della disoccupazione, creare posti di lavoro sostenibili e assicurare condizioni di lavoro dignitose.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – At present, 16.8% of UK citizens are at risk of poverty and social exclusion. Therefore, I voted together with my EPLP colleagues in favour of a report that encourages Member States to adopt concrete employment policies aimed at ensuring an inclusive and integrated labour market and at addressing the severe impact of unemployment, thereby creating sustainable employment and ensuring decent working conditions including social protection.
Since being elected, I have consistently worked to include a gender equality and women's rights perspective at the heart of policy-making on employment and women's representation and access to labour markets. EU policies have continuously advanced gender equality for decades, and it is crucial that UK citizens continue to enjoy those benefits in years to come, despite the recent referendum vote which risks further progress in these matters.

Jadwiga Wiśniewska (ECR),
na piśmie. – Głosowałam przeciwko sprawozdaniu, ponieważ, mimo że traktuje o ważnych dla społeczeństw UE sprawach i zawiera istotne obserwacje, to narusza kwestie kompetencji. Wytyczne w zakresie polityki zatrudnienia należą w większości do kompetencji państw członkowskich.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei a favor do relatório Agea, por entender que o Parlamento deve afirmar as suas orientações para as políticas de emprego dos Estados-Membros.
                  

                     Defendo que a UE deve, na execução das suas políticas de emprego, garantir a criação de um mercado de trabalho integrado e inclusivo, que esteja apto a combater o impacto do desemprego, a assegurar um nível elevado de emprego, a garantir condições de trabalho dignas em toda a União, incluindo remunerações adequadas e níveis de proteção social adequados, e a combater a discriminação em razão do sexo, da origem racial ou étnica, da religião ou crença, da deficiência, da idade ou da orientação sexual.
                  

                     Além disso, a UE necessita de políticas holísticas e investimentos públicos que combatam o desemprego e a pobreza. Neste contexto, a evolução, até à data, dos indicadores de emprego e sociais da estratégia Europa 2020 suscita grande preocupação, dado que o número de pessoas em risco de pobreza e de exclusão aumentou cinco milhões em vez de diminuir e a taxa de emprego em alguns países ainda não atingiu os níveis registados antes da crise.
                  

Marco Zullo (EFDD),
per iscritto. — Questa è una relazione non legislativa ma di consultazione. Il Parlamento viene ‘consultato’ sugli orientamenti per le politiche degli Stati membri a favore dell'occupazione. Noi del M5S ci siamo occupati dello stesso dossier anche lo scorso anno e abbiamo constatato che il Consiglio non solo ha ignorato totalmente la posizione espressa dal Parlamento nel 2015, ma ha anche già stabilito di ignorare quella che sarà espressa con la relazione del 2016. Insieme ai miei colleghi del Movimento5Stelle siamo riusciti a creare consenso all'interno del Parlamento così da riuscire a ripresentare in blocco gli orientamenti dello scorso anno, introducendo però un paragrafo di forte critica al lavoro del Consiglio UE. L'approccio di quest'ultimo infatti si è dimostrato contrario allo spirito dei trattati ponendo in essere un comportamento che ha come effetto quello di voler indebolire la cooperazione tra le istituzioni dell'Unione. Non possiamo che ravvisare in questo un aumento del ‘deficit democratico’ nei confronti dei cittadini dell'Unione. Il Parlamento europeo, con questa relazione, denuncia il modus operandi del Consiglio e ribadisce la propria posizione che deve esser tenuta in considerazione. Non potevo che votare a favore della relazione.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Glasoval sem za predlog sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic.
                  

                     Menim, da mora Unija zagotoviti povezan in vključujoč trg dela, ki lahko odpravi resne učinke brezposelnosti in zagotavlja dostojne pogoje dela v vsej Uniji in za vse.
                  

                     Prav tako mora Unija omogočati, da svoje gospodarstvo usmerja k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije.
                  
12.6.   Key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg (B8-0987/2016)

Suulliset äänestysselitykset


Emma McClarkin (ECR). – Madam President, today I welcome the steps taken by the EU to become part of the global fight against illegal wildlife trade by becoming a party to CITES. The battle against this heinous crime cannot be fought or won in isolation, and this marks an important step in acknowledging that and responding.
It is estimated that this illicit trade and criminal activity has a value of between EUR 8 billion and EUR 20 billion per year, and the profits from it prop up corrupt regimes and criminals across the world. Only by stemming the funds from such crime will we really enable development and trade efforts for certain nations to be fully realised.
Europe is not only the destination, but is also a transitional market for these goods and their illicit supply chains, and much can be done to tackle this across a range of policy fields. Therefore, whilst we take this international step forward, we should also look at the domestic market and continue to encourage all Member States to end trade in illicit goods, and specifically in ivory.
Overall, this is a positive step in terms of joining the global fight against the trade in illegal wildlife products, and we should be an active party to CITES, driving the agenda forward.

Jiří Pospíšil (PPE). – Paní předsedající, já jsem rád podpořil toto usnesení, protože považuji za mimořádně důležité bojovat proti všem formám tzv. zoo-mafie, to znamená organizované trestné činnosti, která vydělává na pašování zvířat. Ať už se jedná o volně žijící druhy, to je případ této mezinárodní konference, kam doufám, že naši zástupci pojedou se silným mandátem, nebo o pašování zvířat v rámci Evropské unie ze střední a východní Evropy do západních částí EU, které se dotýká psů a koček, a o tzv. množírny. Shodou okolností zítra k tomuto tématu v Praze dělám velkou konferenci a velkou debatu.
                  

                     Je to důležité téma, které na první pohled vypadá jako téma okrajové, ale už to bylo řečeno, zoo-mafie, tento organizovaný zločin, je druhá či třetí (podle různých statistik) nejvíce výdělečná trestná činnost na světě vedle obchodu s drogami a jinými nezákonnými věcmi. Takže bychom to neměli podceňovat a měli bychom tomu věnovat výraznou pozornost.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La Convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e di fauna selvatiche minacciate di estinzione (CITES) è uno strumento internazionale volto a proteggere le specie di flora e di fauna selvatiche minacciate di estinzione mediante il controllo del commercio internazionale degli esemplari di tali specie. In questa risoluzione si chiede alla Commissione europea di spiegare i principali obiettivi strategici dell'Unione alla prossima Conferenza delle parti della CITES, mettendo in luce i seguenti aspetti: la trasparenza del processo decisionale, la necessità di migliorare la segnalazione del contrabbando di fauna selvatica, la corruzione e l'attuazione della CITES. Per questi motivi ho espresso voto favorevole.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — With regard to the motion for a resolution on the EU strategic objectives for the 17th meeting of the Conference of the Parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), to be held in Johannesburg (South Africa) from 24 September to 5 October 2016, this vote is not about CITES itself.
We support the objectives of the CITES convention, but this vote is about enhancing the status of the European Commission within the CITES structure, which we are not prepared to support.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this resolution. The motion comes ahead of the 17th meeting of the parties to the Convention on International Trade in in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), of which the EU is now a member (as of 2015), and it calls for further action in cracking down on illegal trafficking of wildlife, which is still widespread.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution qui appelle les États membres à faire preuve de volonté politique et à intensifier leurs efforts pour lutter contre le commerce illégal de la faune qui se déroule sous nos yeux, au sein de l'UE.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της πρότασης ψηφίσματος του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με τους βασικούς στόχους της 17ης Διάσκεψης των συμβαλλόμενων μερών στη CITES η οποία θα διεξαχθεί στο Γιοχάνεσμπουργκ, διότι είναι σημαντικό για τα κράτη μέλη να δείξουν πολιτική θέληση και να εντείνουν τις προσπάθειές τους για την καταπολέμηση της παράνομης διακίνησης άγριων ζώων στην ΕΕ.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Cette résolution présente les objectifs clés de l'UE en tant que participant à la 17e conférence des parties à la Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (dite CITES en anglais) qui se tiendra du 24 septembre au 5 octobre prochains à Johannesburg. Cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention CITES, par laquelle l'UE votera désormais au nom des 28 États membres, qui sont déjà tous parties à la CITES, sur les sujets qui relèvent de compétences de l'UE.
                  

                     L'UE n'a pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale. J'ai donc voté contre cette résolution.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – In the interests of transparency and democracy, given that the vote is not subject to a roll-call, I wish to confirm that I abstained on this resolution.
Whilst I fully support efforts to protect endangered species, this vote also concerns enhancing the status of the European Commission to the detriment of national authorities. As it appears to be a power grab, I cannot support it overall.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl strateginių ES tikslų 2016 m. rugsėjo 24 d. – spalio 5 d. Johanesburge (Pietų Afrika) vyksiančiam Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) 17-ajam šalių konferencijos susitikimui. CITES yra svarbiausias egzistuojantis pasaulinio lygio laukinės gamtos išsaugojimo susitarimas, kurį pasirašė 181 šalis, įskaitant ES ir jos 28 valstybes nares. ES pirmą kartą dalyvauja CITIES konferencijoje kaip konvencijos šalis, todėl palaikau ES prisijungimą prie CITIES ir manau, kad šis prisijungimas yra labai svarbus žingsnis užtikrinant, kad ES ir toliau siektų platesnių savo aplinkos politikos ir tarptautinės prekybos nykstančiomis laukinės floros ir faunos rūšimis reguliavimo tikslų ir propaguotų JT 2030 m. darbotvarkės darnaus vystymosi politiką.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – Az állásfoglalási indítvány részletezi, hogy az Európai Uniónak az egyezményhez aláíró félként való csatlakozása milyen jelentőséggel bír a vadon élő állatok és növények illegális kereskedelmének felszámolásában. Az EU az egyik fő célpontja ezen élő állatok és növények kereskedelme, továbbá a belőlük készült termékek fő piaca is az EU területe.
                  

                     Az indítvány ajánlásokat fogalmaz meg a döntéshozatali mechanizmus és az egyezmény által előírt finanszírozás és végrehajtás módosításaihoz, továbbá a függelékben szereplő fajok számának növelését célozza meg. A módosítások a korrupció és a visszaélések, illetve az illegális kereskedelem hatékonyabb felderítését és felszámolását segítik elő, továbbá a tagállamok között és az egész EU-ban a hatékonyabb információcsere és ellenőrzések összehangolását szorgalmazza. Mindezek alapján az indítványt elfogadtam.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport qui salue l'adhésion de l'Union à la CITES et considère qu'il s'agit d'une avancée fondamentale pour la poursuite, par l'Union, des efforts réalisés par la CITES pour protéger les espèces de la flore et de la faune sauvage menacées d'extinction.
                  

                     Parmi d'autres initiatives, le rapport invite également l'Union à adopter une législation qui permette de réduire le commerce illicite en rendant illégales l'importation, l'exportation, la vente ou l'acquisition d'animaux ou de plantes sauvages pris, possédés, transportés ou vendus en infraction à la loi du pays d'origine ou de transit.
                  

Beatriz Becerra Basterrechea (ALDE),
por escrito. – He votado a favor de este informe que contiene varias directrices para la Convención sobre el Comercio Internacional de Especies Amenazadas de Fauna y Flora Silvestres (CITES), que se celebrará en Johannesburgo (Sudáfrica) del 24 de septiembre al 5 de octubre. Todas las orientaciones van destinadas a cumplir con los objetivos medioambientales, así como a la promoción de políticas de desarrollo sostenible. La caza furtiva y la alarmante situación que sufren los elefantes y tigres son otros de los elementos más destacados.
                  

                     La CITES tiene como principal objetivo velar por que el comercio internacional de animales y plantas silvestres no ponga en riesgo su existencia. Desde su creación en 1963 hasta la actualidad, se puede ver cómo han disminuido las especies mientras ha aumentado su comercio. De este modo, sea hace aún más necesario poner de relieve que sólo desde la cooperación internacional entre los diferentes Gobiernos será posible combatir el comercio ilegal, a las mafias, y proteger a los animales y plantas silvestres. Estamos ante un comercio global que no entiende de fronteras, por tanto, todos los actores implicados deben tener una voluntad decidida para acabar con esta práctica que amenaza constantemente nuestro medio ambiente.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La Convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e fauna selvatiche minacciate dall'estinzione rappresenta il più importante accordo in materia di conservazione delle specie selvatiche, potendo contare su ben 181 parti aderenti tra cui l'Unione europea e i suoi 28 Stati membri. Considerando che l'UE rappresenta uno dei principali mercati di transito e di destinazione del commercio illegale di specie selvatiche, in particolare di uccelli, tartarughe, rettili e specie vegetali inserite negli elenchi allegati alla CITES; appare evidente come la sua partecipazione alla convenzione rappresenti una logica conseguenza delle scelte adottate in materia ambientale. La risoluzione approvata oggi dal Parlamento sostiene il piano d'azione adottato dall'UE contro il traffico di specie selvatiche, incoraggiando tutte le parti a rafforzare la cooperazione, il coordinamento e le sinergie tra le convenzioni inerenti alla biodiversità. Occorre una nuova legislazione che renda illegale l'importazione, l'esportazione, la vendita e l'acquisto di piante e animali selvatici che sono catturati e posseduti in violazione della legge del paese d'origine o di transito. Aggredire il commercio illegale significa combattere la corruzione, la criminalità organizzata e le organizzazioni terroristiche che lucrano sul traffico di specie a rischio.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de los objetivos clave para la 17.a reunión de la CP de la CITES en Johannesburgo dado que es fundamental la adhesión de la Unión a la CITES; considera que es un paso fundamental para garantizar que la UE pueda alcanzar los objetivos más amplios de sus políticas medioambientales y la regulación del comercio internacional de especies amenazadas de flora y fauna silvestres, promoviendo las políticas de desarrollo sostenible de la Agenda 2030 de la ONU.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – He apoyado esta Resolución sobre los objetivos claves para la 17.a reunión de la Conferencia de las Partes de la CITES en Johannesburgo. En ella se acoge con satisfacción la adhesión de la UE a la CITES y se considera dicha adhesión un paso fundamental para garantizar que la Unión pueda alcanzar los objetivos más amplios de sus políticas medioambientales y la regularización del comercio internacional de especies amenazadas de flora y fauna silvestres promoviendo las políticas de desarrollo sostenible de la Agenda 2030 de las Naciones Unidadas.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – La Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction, connue par son sigle CITES ou encore comme la Convention de Washington, est un accord international entre États. Elle a pour but de veiller à ce que le commerce international des spécimens d'animaux et de plantes sauvages ne menace pas la survie des espèces auxquelles ils appartiennent.
                  

                     Cette résolution présente les objectifs de l'UE comme participant à la 17e conférence des parties à la CITES. Profondément attaché à la protection animale, je suis favorable à ce type d'accord. Néanmoins, ici, la résolution se félicite de l'adhésion de l'UE à la CITES par laquelle l'UE votera désormais à la place des 28 États membres. Je refuse que l'UE supplante les États et j'ai donc voté contre pour cette raison uniquement.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Pur essendo un testo in buona parte equilibrato e condivisibile, permangono passaggi che potrebbero aprire a criticità future, mi sono quindi espressa con un voto di astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – El tráfico de vida silvestre se ha convertido en el cuarto mercado negro más grande después de las drogas, el tráfico de personas y el mercado de armas. La UE es un importante mercado de tránsito y de destino para el comercio ilegal de vida silvestre de aves, tortugas, reptiles y especies de plantas que están sujetos a altos niveles de protección en virtud de la Convención sobre el Comercio Internacional de Especies Amenazadas de Fauna y Flora Silvestre (CITES). Un número cada vez mayor de especies exóticas que se han comerciado ilegalmente se tienen como mascotas en la UE.
                  

                     En vista a la 17a reunión de la Conferencia de las Partes de CITES, he votado en favor de esta resolución que solicita, entro otras cuestiones, más medidas para combatir la corrupción y hacer frente a la delincuencia organizada involucrada en el tráfico de vida silvestre, medidas más eficaces para combatir el comercio ilegal, el pleno uso de sanciones efectivas, y cooperación internacional conjunta y conceder el estado de conservación más alta (CITES, anexo I) a los elefantes de África, de manera que se envíe una señal política fuerte para una prohibición indefinida del comercio de marfil en el futuro.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šios rezoliucijos, nes ja Parlamentas pasisakė dėl CITES šalių konferencijos 17-tajam susitikimui numatytų pagrindinių tikslų. CITES yra svarbiausias egzistuojantis pasaulinio lygio laukinės gamtos išsaugojimo susitarimas, kurį pasirašė 181 šalis, įskaitant ES ir jos 28 valstybes nares. CITES tikslas yra užtikrinti, kad tarptautinė prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais nekeltų grėsmės rūšių išlikimui laisvėje. Kaip rodo Tarptautinės gamtos ir gamtos išteklių apsaugos sąjungos (IUCN) Nykstančių rūšių raudonoji knyga, išnykimas gresia daugiau kaip 23 000 rūšių, o jos sudaro apie 30 proc. iš IUCN vertinamų 79 837 rūšių. Parlamentas palankiai vertina neseniai priimtą ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią tokiai prekybai šalinant pagrindines jos priežastis, gerinant esamų taisyklių įgyvendinimą ir laikymąsi ir veiksmingiau kovojant su organizuotais nusikaltimais laukinei gamtai. Parlamentas palankiai vertina ir tai, kad į veiksmų planą įtrauktas specialus skyrius dėl pasaulinės partnerystės tarp kilmės, vartojimo ir tranzito šalių kovojant su neteisėta laukinių gyvūnų ir augalų prekyba stiprinimo. Taip pat Parlamentas primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares priimti ir įgyvendinti griežtesnį veiksmų planą ir taip pademonstruoti tvirtą Europos įsipareigojimą kovoti su neteisėta prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće. Cilj je osigurati da međunarodne trgovine divljih životinja i biljaka nisu prijetnja opstanku te vrste u divljini. EU je postala potpisnica Konvencije 2015. godine.
                  

                     Trgovina divljim životinjama je postala četvrto najveće crno tržište nakon droge, krijumčarenja ljudi i oružja. EU je glavno tranzitno i odredišno tržište zbog nezakonite trgovine divljih životinja, ptica, kornjača, gmazova i biljnih vrsta koje su predmet visoke razine zaštite pod CITES-om. Sve veći broj ljudi ilegalno trguje egzotičnim vrstama koje se čuvaju kao kućni ljubimci u EU-u.
                  

                     Smatram kako države članice moraju pokazati političku volju i pojačati napore u borbi protiv ilegalne trgovine divljim životinjama.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Si tratta di un argomento delicato che ci coinvolge da vicino in quanto consumatori. Il traffico di specie selvatiche costituisce una grave minaccia per la biodiversità e lo sviluppo sostenibile. Specie come elefanti, rinoceronti, grandi scimmie, tigri e squali sono particolarmente colpite e minacciate di estinzione. Il bracconaggio di elefanti e rinoceronti ha raggiunto un picco storico che sta compromettendo il ripopolamento. Il traffico di fauna selvatica è la quarta attività illegale nel mondo dopo il traffico di droga, di armi e di esseri umani, con un giro d'affari di circa 17 miliardi di euro all'anno.
                  

                     La risoluzione sugli obiettivi principali della COP 17 di Johannesburg propone un'azione severa di contrasto alla corruzione e alla criminalità organizzata coinvolti nel traffico di fauna selvatica, che spesso è uno strumento di finanziamento di molte organizzazioni criminali (si pensi al gruppo terrorista Boko Haram in Nigeria).
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato in favore della relazione in questione che si concentra su alcuni punti fondamentali su cui i negoziatori dell'UE dovrebbero focalizzare la loro attenzione alla prossima Conferenza della CITES. In primis, la tracciabilità delle specie selvatiche: occorre che tutte le parti introducano un sistema di autorizzazioni elettroniche, utile anche ai fini della lotta alla corruzione, che rappresenta un fattore chiave nel traffico illegale di specie di flora e fauna in estinzione. La corruzione può essere individuata in ogni punto della catena del commercio di specie selvatiche e colpisce i paesi di origine, di transito e di destinazione, danneggiando l'efficacia, la corretta attuazione e il successo finale della Convenzione CITES. Per questo motivo occorre insistere per l'introduzione di misure anticorruzione solide ed efficaci e per una maggiore cooperazione giudiziaria tra Stati membri. Infine, è necessario che la CITES preveda l'applicazione piena e senza indugio di sanzioni contro le parti che non rispettano gli elementi chiave della Convenzione. L'Unione e gli Stati membri devono sfruttare tutti gli strumenti disponibili per incoraggiare le parti a rispettare la Convenzione CITES e gli altri accordi internazionali richiamati dalla Convenzione intesi a tutelare la flora e la fauna selvatiche e la biodiversità.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this resolution. The motion comes ahead of the 17th meeting of the parties to the Convention on International Trade in in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), of which the EU is now a member (as of 2015), and it calls for further action in cracking down on illegal trafficking of wildlife, which is still widespread.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as it is important to ensure that international trade in wild animals and plants is not a threat to the survival of species in the wild. We have a moral responsibility to do our utmost to save threatened species from extinction, especially when the EU is found to be a significant transit route and destination market for illegal wildlife trade in species listed in the CITES Agreement. I believe that the penalties for wildlife trafficking offences are not severe enough.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La CITES è la convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e di fauna selvatiche minacciate di estinzione e si tratta di uno strumento internazionale volto a proteggere le specie a rischio mediante il controllo del commercio internazionale degli esemplari di tali specie. La risoluzione mette in luce aspetti importanti quali la trasparenza del processo decisionale, la necessità di migliorare la segnalazione del contrabbando di fauna selvatica, la corruzione e l'attuazione della CITES. Ho votato a favore del testo finale.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – L'Unione europea ha aderito alla Convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e fauna selvatiche minacciate di estinzione (CITES) nel 2015. La diciassettesima riunione della Conferenza delle parti, che si terrà dal 21 settembre al 5 ottobre, sarà un momento di confronto molto importante per presentare gli obiettivi principali per l'Europa in questo settore. La Convenzione CITES sottopone le specie selvatiche ad un regime di protezione molto rigoroso ma, considerata la portata dei traffici e gli elevati profitti per le organizzazioni criminali, è chiaro come sia necessaria una strategia più strutturata tra i paesi che sottoscrivono la Convenzione. Tra gli obiettivi principali da perseguire sono da sottolineare: l'adozione di nuove misure per combattere il commercio illegale online e, soprattutto, la messa in atto di azioni più robuste per la lotta alla corruzione e alla criminalità organizzata coinvolta in questi traffici illeciti. Ho votato a favore della risoluzione in quanto vengono evidenziati aspetti rilevanti in termini di lotta al commercio internazionale gestito dalla criminalità organizzata transfrontaliera. Ritengo quindi necessario intraprendere un percorso più efficace per combattere questo tipo di commercio soprattutto perché l'Unione Europea risulta essere uno dei principali mercati di transito e destinazione delle specie di flora e fauna selvatiche minacciate di estinzione.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και υπογραμμίζουμε πως το λαθρεμπόριο άγριων ειδών έχει εξελιχθεί στην τέταρτη μεγαλύτερη μαύρη αγορά, μετά το λαθρεμπόριο ναρκωτικών, την εμπορία ανθρώπων και το εμπόριο όπλων.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Το ψήφισμα ως προς τους βασικούς στόχους της 17ης Διάσκεψης της CITES εστιάζει σε ζητήματα διαφάνειας στις διαδικασίες λήψης αποφάσεων, και προστασίας της πανίδας. Θεωρώ πως αποτελεί μια σωστή προσπάθεια και ως εκ τούτου ψήφισα θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Mi sono espresso a favore della linea di obiettivi proposta dai colleghi dal momento che costituisce un momento fondamentale nella lotta per la tutela della flora e della fauna selvatiche. Infatti, ritengo che la Conferenza delle parti della CITES a Johannesburg, alla quale l'Unione europea parteciperà per la prima volta in qualità di parte aderente, contribuirà a combattere il commercio illegale di specie selvatiche, dal momento che l'UE rappresenta uno dei principali mercati di transito e di destinazione. Inoltre, ritengo che la richiesta di maggiore trasparenza a livello decisionale possa contribuire al miglioramento della rispettabilità dell'organizzazione e sia in linea con i principi di democrazia e chiarezza promossi dall'Unione. Noto con rammarico l'aumento di attività illegali, specialmente per quanto riguarda il commercio in prodotti derivati da elefanti africani e tigri, e mi auguro che l'adesione dell'UE possa tradursi in nuovi finanziamenti per combattere questo crescente mercato nero.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the motion on key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg and noted no objections.

Jane Collins (EFDD),
in writing. – With regard to the motion for a resolution on the EU strategic objectives for the 17th meeting of the Conference of the Parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), to be held in Johannesburg (South Africa) from 24 September to 5 October 2016, this vote is not about CITES itself.
We support the objectives of the CITES convention, but this vote is about enhancing the status of the European Commission within the CITES structure, which we are not prepared to support.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione sulla 17a riunione della CITES, nella speranza che le decisioni in capo alla conferenza vengano prese sulla base di analisi tecnico scientifiche realizzate dagli Stati interessati in collaborazione con le realtà locali, ovvero, con il pieno coinvolgimento delle popolazioni rurali al fine di garantire una maggiore protezione del patrimonio naturale.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución conjunta de todos los grupos parlamentarios en la Comisión de Medio Ambiente del Parlamento Europeo puesto que realiza varias recomendaciones positivas para la próxima Conferencia de las Partes (COP) sobre el Comercio Internacional de Especies Amenazadas de Fauna y Flora Silvestres (CITES) a celebrar próximamente en Sudáfrica.
                  

                     Puesto que el texto hace hincapié en la importancia de la transparencia en la toma de decisiones y en la adopción de medidas para combatir el tráfico de especies salvajes y de combatir la corrupción y el tráfico de trofeos de caza, con especial hincapié en medidas de protección del león africano, el folidoto o el rinoceronte blanco, he votado a favor de la resolución.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – The CITES convention is the largest international wildlife conservation agreement in existence and it aims to ensure that global trade does not affect the survival of species. Wildlife trafficking is the fourth largest black market. The resolution includes aims to fight corruption and crime, measures for online illegal trade, effective sanctions and the adoption of new EU legislation on illegal animal/plant trade, increased consumer awareness and traceability. For these reasons, I voted in favour of this oral question.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – As a proud proponent of animal welfare, I am pleased to support this resolution. It makes a number of key recommendations on improving the reporting of wildlife trafficking, tackling corruption and establishing international standards on the trade in hunting trophies.

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — Par l'adoption de cette résolution, le Parlement émet ses recommandations sur les objectifs stratégiques de l'Union en vue de la dix-septième session de la Conférence des parties à la convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (CITES), qui se tiendra du 24 septembre au 5 octobre 2016 à Johannesburg. J'ai soutenu ce texte qui met l'accent sur les sanctions et la législation contre le commerce illégal des espèces sauvages, ainsi que sur la coopération et l'échange d'informations entre les États parties à la convention. Le commerce illégal d'espèces sauvages constitue désormais le quatrième plus grand marché noir et les groupes terroristes y ont recours pour financer leurs activités. L'Union, qui participe pour la première fois à la Conférence des parties à la CITES, devra montrer la voie à suivre pour que soient adoptées des politiques claires visant à décourager la consommation des produits dérivés et à sensibiliser les consommateurs.
                  

Angélique Delahaye (PPE),
par écrit. – La prochaine convention internationale sur le commerce des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction se tiendra à Johannesburg fin septembre 2016. Dans cette perspective, le Parlement européen a adopté une résolution sur certains objectifs clés qui devront être discutés pendant cette convention. Ces objectifs incitent l'Union européenne à s'engager dans la protection des espèces menacées et à fortifier sa législation contre le braconnage et le commerce illégal. La résolution contient notamment plusieurs propositions pour encourager l'interdiction du commerce de l'ivoire dans les pays membres et pour lutter contre la chasse aux trophées et le marché des animaux exotiques. Ces pratiques représentent en effet une menace importante pour un grand nombre d'espèces. Considérant la biodiversité comme essentielle, j'ai voté en faveur de ce texte.
                  

Mark Demesmaeker (ECR),
schriftelijk. – Ik steun voluit de Cites-resolutie, waarin terecht het belang van handhaving van bestaande regels en bestrijding van corruptie wordt benadrukt. In het licht van de bijeenkomst in Johannesburg wil ik Commissie en lidstaten oproepen een verbod op de handel in ivoor te steunen, zonder achterpoortjes: illegaal ivoor vindt immers altijd zijn weg naar het legale circuit.
                  

                     Daar moeten we paal en perk aan stellen want illegale handel is dodelijk voor de biodiversiteit. Een recente telling (Great Elephant Census) toont aan dat tussen 2007 en 2014 30 % van de Afrikaanse savanneolifanten werd gestroopt. Dat zijn maar liefst 144 000 olifanten. De omschrijving van olifanten als ‘levende dinosaurussen’ is dan ook bijzonder treffend.
                  

                     Maar de illegale handel heeft nog andere desastreuze en vaak dodelijke gevolgen: de handel breng jaarlijks miljarden euro's in handen van criminelen, milities en terroristische groeperingen en creëert op die manier onveiligheid en instabiliteit.
                  

                     Bovendien neemt de handel spectaculair toe: de illegale ivoorhandel verdrievoudigde sinds 1998.
                  

                     Een forse bestrijding van deze criminele activiteiten is nodig om de bescherming van soorten én veiligheid te garanderen. De EU kan en moet het verschil maken. We zijn immers betrokken partij. Dit werd enkele dagen geleden opnieuw bewezen door een recordivoorvangst van 1,2 ton in Duitsland.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. — À la fin du mois de septembre s'ouvre à Johannesburg la 17e Conférence des parties à la convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (CITES). Pour la première fois, l'Union sera partie prenante de cet événement majeur pour la lutte contre le déclin de la biodiversité mondiale.
                  

                     Avec l'augmentation des activités de braconnage ces dernières années, de nombreuses espèces animales et végétales sont menacées de disparaître. Le commerce illégal est désormais considéré comme un réseau majeur de la criminalité internationale organisée. Son chiffre d'affaires est estimé à 20 milliards de dollars, soit le quatrième marché noir au monde.
                  

                     L'Union a récemment adopté un plan d'action pour faire de la lutte contre le trafic d'espèces sauvages une priorité. Cela passe par une collaboration plus étroite entre les pays d'origine, de destination et de transit concernés par ces échanges illicites, ainsi que par une définition plus large des flux commerciaux frappés d'illégalité, en incluant l'import, l'export, la vente, l'acquisition ou l'achat d'espèces menacées.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Ce texte présente les objectifs clés de l'UE en tant que participant à la 17e conférence des parties à la convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction qui aura lieu du 24 septembre au 5 octobre 2016 à Johannesburg. Il est certes urgent d'encadrer ce commerce et de protéger les espèces en renforçant le système des permis et en complétant la classification des annexes I, II et III de la CITES, qui reflètent la gravité de la situation. Malheureusement, cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention CITES, par laquelle l'UE votera désormais au nom des 28 États membres, qui sont déjà tous parties à la CITES, sur les sujets qui relèvent de compétences de l'UE. Or cela n'était pas le cas avant l'adhésion de l'UE à la CITES en 2015. L'UE n'ayant pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale, j'ai voté contre cette résolution.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих този файл, тъй като е важно да правим всичко възможно за защитата на диви животни и предотвратяването на незаконното използване на същите, включително общи продукти на дивата природа. За мен беше удоволствие да видя, че предложението отправя конкретни препоръки към CITES по въпроси като прозрачността на вземане на решения, подобреното отчитане, проследяването на диви животни, антикорупционните мерки и т.н.
                  

                     Проектът на текста също подкрепя предложенията, направени от страна на ЕС и неговите държави членки, по-специално предложените резолюции за борба с корупцията и установяването на стандарти, приложими към международната търговия с ловни трофеи.
                  

                     България също е с много богата флора и фауна и запазването на дивата природа навсякъде е важен елемент за опазване на естествения баланс и нашата история. Ето защо аз силно подкрепям последните развития с цел по-ефективно налагане на действия срещу незаконната търговия и варварските актове, които унищожават тези красиви видове, засягащи не само нас, но и лишавайки всички поколения, идващи след нас.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI),
γραπτώς. – Το γεγονός ότι το ΕΚ δια της παρούσης αντιτίθεται έντονα στην αδιαφάνεια και τη χρήση μυστικών ψηφοφοριών ως γενική πρακτική εντός της CITES, δεν συνάδει με την πρότασή του να διατεθούν επαρκείς πιστώσεις στη γραμματεία της CITES και να αυξηθεί η χρηματοδότηση προς αυτήν.
                  

Eleonora Evi (EFDD),
per iscritto. – La 17a riunione delle parti contraenti della Conferenza sul commercio internazionale delle specie minacciate di estinzione (CITES) segnerà un momento cruciale per gli sforzi che dobbiamo compiere per preservare la biodiversità a livello planetario. Pertanto auspico che a Johannesburg l'UE e i suoi Stati membri possano mettere in campo, con convinzione, tutta l'abilità negoziale necessaria a promuovere un livello di tutela sempre più elevato, introducendo ulteriori limitazioni al commercio internazionale di specie minacciate. Sarà l'occasione per discutere lo stato di conservazione delle specie elencate negli allegati I e II della Convenzione e di emendare il testo convenzionale alla luce di una riflessione sulla sua effettiva implementazione. Mi preme ricordare, inoltre, che diverse problematiche collegate alla materia disciplinata dalla CITES sono al centro di un'ampia riflessione da parte dell'opinione pubblica europea. Sono molti, infatti, i cittadini europei che, esercitando il loro diritto alla petizione, si rivolgono al Parlamento europeo per invocare l'introduzione del divieto di importazione dei trofei di caccia nell'UE. Il mio voto su questa risoluzione non può che essere favorevole, in quanto focalizzata, tra l'altro, sulla necessità di migliorare gli strumenti preposti alla segnalazione del contrabbando della fauna e della flora selvatiche e, più in generale, l'applicazione della CITES.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A CITES, com 181 Partes, incluindo a UE e os seus 28 Estados-Membros, é o maior acordo vigente a nível mundial sobre a conservação da vida selvagem e de acordo com a lista vermelha de espécies ameaçadas elaborada pela União Internacional para a Conservação da Natureza e dos Recursos Naturais (UICN), mais de 23 000 espécies, que representam cerca de 30 % das 79 837 espécies avaliadas pela UICN, estão em risco de extinção. Os Estados-Membros da UE declararam a importação de quase 117 000 espécimes de espécies selvagens como troféus de caça, tratando-se estas de espécies que constam dos anexos da Convenção CITES por um período de dez anos.
                  

                     Concordo com a adesão da UE à CITES porque é um passo fundamental para garantir que a UE possa alcançar os objetivos mais gerais das suas políticas ambientais, bem como da regulação do comércio internacional de espécies ameaçadas da flora e da fauna selvagens.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Je vote contre, l'UE n'ayant pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Το γεγονός ότι το ΕΚ δια της παρούσης αντιτίθεται έντονα στην αδιαφάνεια και τη χρήση μυστικών ψηφοφοριών ως γενική πρακτική εντός της CITES δεν συνάδει με την πρότασή του να διατεθούν επαρκείς πιστώσεις στη γραμματεία της CITES και να αυξηθεί η χρηματοδότηση προς αυτήν, για αυτό καταψηφίζω την πρόταση ψηφίσματος.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The resolution focuses on general issues and gives strong backing to the EU proposal calling specifically for robust action to fight corruption and tackle organised crime involved in wildlife trafficking; more effective measures for tackling illegal online trade; full use of effective sanctions; and joint international cooperation on law enforcement.
Member States must show political will and step up efforts to combat the illegal wildlife trade taking place within the EU. I voted in favour of the resolution.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Megszavaztam az állásfoglalási indítványt a johannesburgi CoP17 találkozó főbb célkitűzéseiről. Az EU CITES-hez való csatlakozása alapvető lépés az Unió környezetvédelmi politikáját érintő szélesebb körű célkitűzések teljesítése és a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelmére irányuló szabályozás biztosítása, illetve az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési politikáinak előmozdítása felé. Az egyezményhez való csatlakozása átláthatóbbá tette az Európai Unió CITES-en belüli jogállását. Ez logikus és szükséges lépés annak biztosítására, hogy az Európai Unió maradéktalanul teljesíteni tudja a környezetvédelmi szakpolitikája szerinti célkitűzéseket.
                  

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Il traffico di fauna selvatica è il quarto mercato nero dopo la droga, il commercio di esseri umani, la droga e il mercato illecito delle armi. Eppure dubito che sia un problema universalmente riconosciuto. 181 paesi nel mondo, si riuniranno invece a Johannesburg il prossimo 2' settembre per parlare di protezione della fauna e della flora selvatiche, tra questi i 28 paesi dell'UE. E l'approvazione di questo testo, oggi, offrirà all'Europa l'occasione di dare il suo contributo affinché si possa porre un contrasto reale a questo scempio di criminalità e corruzione. Il messaggio che dà oggi il Parlamento con questo voto è chiaro e inequivocabile: l'impegno per un incremento dei controlli e un invito alla cooperazione internazionale contro il commercio illegale, che corre anche online, regole certe e sanzioni, ampliamento delle misure di tracciabilità e la proposta di stato di massima conservazione per gli elefanti africani, che auspichiamo possa tradursi al più presto in un divieto assoluto per il commercio di avorio.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta di risoluzione del Parlamento europeo sugli obbiettivi strategici dell'UE per la 17a riunione della Conferenza delle parti della Convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e fauna selvatiche minacciate di estinzione (CITES) che si terrà dal 24 settembre al 5 ottobre 2016 a Johannesburg, perché considero fondamentale trovare un'intesa comune per regolamentare a livello internazionale la caccia a specie ad alto rischio estinzione e preservare la biodiversità vegetale. Ritengo fondamentale che l'UE abbia un ruolo propulsore nel contesto dei negoziati CITES essendo purtroppo uno dei principali mercati di transito e destinazione per il commercio illegale di specie animali e vegetali protette, che spesso finiscono nelle nostre case come piante ornamentali o animali da compagnia. Condivido perciò il richiamo della risoluzione a rafforzare la lotta alla corruzione e alle attività di bracconaggio, a norme più efficaci per regolamentare il commercio online e il divieto di importare, esportare, vendere o acquistare piante o animali venduti in violazione delle leggi del paese d`origine o di transito. Spetta ora agli Stati membri mettere in pratica questi accordi e applicare sanzioni effettive ed efficaci per porre fine alle irregolarità e combattere la caccia illegale dentro e fuori l'UE.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Das Übereinkommen über den internationalen Handel mit gefährdeten frei lebenden Tieren und Pflanzen (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora - CITES), auf Deutsch als das Washingtoner Artenschutzübereinkommen (WA) bezeichnet, wurde bereits 1973 angesichts des dramatischen Rückgangs vieler Arten durch Wilderei und Handel geschlossen. Ich unterstütze den Bericht, der klare Schlüsselziele für die 17. Konferenz der Vertragsparteien des CITES-Übereinkommens in Johannesburg (Südafrika) formuliert und mehr internationalen Artenschutz verlangt.
                  

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – La CITES est une convention internationale dont l'objet est la protection de la faune et de la flore, en particulier des espèces protégées.
                  

                     La France est bien évidemment signataire de cette convention, comme tous les autres États membres de l'Union.
                  

                     Les objectifs de l'Union sont certes louables mais ce texte profite des bonnes intentions pour grignoter encore sur la souveraineté des États en substituant l'Union aux États membres dans cette Convention, ce qui n'était pas le cas jusqu'alors.
                  

                     Au-delà de l'attaque de notre souveraineté, cette substitution ne fera pas gagner en efficacité. Au contraire, faune et flore sont si diversifiées que l'État est précisément la bonne échelle pour agir. Le danger pesant sur de nombreuses espèces et l'inefficacité, voire la nuisance des politiques européennes, m'ont convaincue de voter contre ce texte.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de los objetivos clave para la 17.a reunión de la CP de la CITES en Johannesburgo dado que es fundamental la adhesión de la Unión a la CITES; considera que es un paso fundamental para garantizar que la UE pueda alcanzar los objetivos más amplios de sus políticas medioambientales y la regulación del comercio internacional de especies amenazadas de flora y fauna silvestres, promoviendo las políticas de desarrollo sostenible de la Agenda 2030 de la ONU.
                  

Françoise Grossetête (PPE),
par écrit. – J'ai tenu à soutenir ce texte visant à donner les indications du Parlement sur les objectifs clés de la prochaine convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction. La protection de la biodiversité est un sujet essentiel, et l'Europe doit être plus efficace pour lutter contre les trafics et le commerce illégal de produits issus du braconnage (l'ivoire d'éléphants par exemple), dont elle est une plaque tournante importante. Le rapport insiste notamment pour revoir le cadre législatif existant afin que soient automatiquement interdits en Europe l'import, l'export, le transport, l'acquisition et la détention d'espèces protégées dans leurs pays d'origine, et donc illégalement obtenues ou vendues dans des pays tiers.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. — Υπερψηφίσαμε την έκθεση η οποία περιέχει πολλά θετικά σημεία ιδίως όσον αφορά την ρύθμιση σχετικά με τα άγρια ζώα η οποία πρέπει να παρέχει κίνητρα στους αγροτικούς πληθυσμούς ώστε να συμμετέχουν στην προστασία της φύσης συνδέοντας τα οφέλη τους με την κατάσταση της βιοποικιλότητας. Επιπρόσθετα, η έκθεση, επισημαίνει την ανάγκη για αύξηση της χρηματοδότησης που διατίθεται για την διατήρηση της άγριας χλωρίδας και πανίδας καθώς και της χρηματοδότησης των προγραμμάτων ανάπτυξης ικανοτήτων.
                  

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections.

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – With regard to the motion for a resolution on the EU strategic objectives for the 17th meeting of the Conference of the Parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), to be held in Johannesburg (South Africa) from 24 September to 5 October 2016, this vote is not about CITES itself.
We support the objectives of the CITES convention, but this vote is about enhancing the status of the European Commission within the CITES structure, which we are not prepared to support.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog rezolucije o strateškim ciljevima EU-a za 17. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) koja će se održati u Johannesburgu (u Južnoj Africi) od 24. rujna do 5. listopada 2016., jer smatram da je ugrožene vrste, o kojima ovaj prijedlog govori, potrebno očuvati od izumiranja, istrebljenja, krijumčarenja i krivolova koji se smatra četvrtim najvećim ilegalnim tržištem na svijetu.
                  

                     S obzirom da je EU potpisao najveći svjetski sporazum o očuvanju divljih vrsta - CITES, treba se osigurati nastavak ostvarivanja širih ciljeva politika okoliša i regulirati međunarodnu trgovinu ugroženim vrstama divlje flore i faune te promicati politike održivog razvoja Programa UN-a do 2030. Smatram da je zajednička međunarodna suradnja među svim akterima u lancu provedbe zakona iznimno važna kako bi se osnažili kapaciteti za provedbu zakona na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – La protection des espèces sauvages en voie de disparition est une cause juste et nécessaire. Malheureusement, cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention CITES, par laquelle l'UE votera désormais au nom des 28 États membres, qui sont déjà tous parties à la CITES, sur les sujets qui relèvent de compétences de l'UE. Cette disposition n'existait pas avant l'adhésion de l'UE à la CITES en 2015, et n'est d'aucune utilité. C'est une prérogative vaine pour la lutte contre le commerce d'animaux sauvages et un élément préjudiciable aux États membres. J'ai donc voté contre.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — With regard to the motion for a resolution on the EU strategic objectives for the 17th meeting of the Conference of the Parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), to be held in Johannesburg (South Africa) from 24 September to 5 October 2016, this vote is not about CITES itself.
We support the objectives of the CITES convention, but this vote is about enhancing the status of the European Commission within the CITES structure, which we are not prepared to support.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution qui vise à donner les indications du Parlement sur les objectifs clés de la prochaine Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction qui se tiendra à Johannesburg fin septembre.
                  

                     Le texte rappelle l'importance de protéger les espèces de faune et de flore menacées par le braconnage et le commerce illégal, soulignant le rôle que joue le crime organisé dans ces activités. Il est important de lutter en particulier contre les clients de ce trafic.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Dieser Entschließungsantrag enthält durchaus korrekte Ansätze betreffend Umweltschutz, stellt jedoch gleichzeitig einen nicht hinreichend belegten Zusammenhang zwischen Trophäenjagd und Artensterben her. Deshalb enthalte ich mich zu diesem Entschließungsantrag.
                  

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. — Подкрепих предложените стратегически цели на ЕС за седемнадесетото заседание на Конференцията на страните по Конвенцията по международната търговия със застрашени видове от дивата фауна и флора (CITES). Предложената резолюция е важна крачка към следването, отстояването и изпълнението на поставените от ЕС цели, свързани с политиките за опазване на околната среда и регулирането на международната търговия със застрашени видове от дивата фауна и флора, както и с поетите от ЕС ангажименти относно устойчивото развитие, предвидени в Програмата 2030 г.
                  

                     Смятам, че резолюцията е от изключително важно значение предвид факта, че ЕС е основен пазар за транзит и за незаконна търговия с дива флора и фауна. Трафикът на екземпляри от дивата флора и фауна трябва да бъде разглеждан като организирана транснационална престъпност, която влияе отрицателно на биологичното разнообразие, погазва хуманното отношение към животните и ощетява бюджета на държавите и ЕС. Необходимо е приемането на всеобхватно законодателство, което да намали незаконната търговия и да инкриминира всички действия срещу флората и фауната, извършени в разрез със законите на държавата на произход, на транзитно преминаване и на ЕС.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — La presente proposta di risoluzione valuta in maniera positiva l'adesione dell'UE alla CITES. Ciò rappresenta un passo di fondamentale importanza in quanto cerca di fare in modo che si possa garantire all'UE di poter perseguire gli obiettivi delle sue politiche in materia ambientale e della regolamentazione del commercio internazionale delle specie della flora e della fauna in via di estinzione, nonché promuovere le politiche per lo sviluppo sostenibile dell'Agenda ONU 2030. L'UE inoltre, viene invitata ad adottare immediatamente tutte le strategie idonee a ridurre il commercio illegale, rendendo illegale l'importazione, la vendita, l'acquisto di piante o animali selvatici che sono catturati, posseduti, trasportati o venduti violando la legge del paese d'origine. La proposta mira a promuovere e sostenere, tutte le iniziative volte a migliorare il benessere degli animali vivi elencati nella CITES in fase di commercializzazione, cercando anche di ridurre al minimo il rischio di lesioni, danno alla salute o maltrattamento.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre cette résolution car elle se réjouit de l'adhésion de l'UE à la Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (‘CITES’). Or cette adhésion prive la France d'une de ses compétences, puisque désormais l'UE votera à sa place aux conférences de la CITES.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention CITES, par laquelle l'UE votera désormais au nom des 28 États membres, qui sont déjà tous parties à la CITES. Or cela n'était pas le cas avant l'adhésion de l'UE à la CITES en 2015. L'UE n'ayant pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale, j'ai voté contre cette résolution.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución conjunta de todos los grupos parlamentarios en la Comisión de Medio Ambiente del Parlamento Europeo puesto que realiza varias recomendaciones positivas para la próxima Conferencia de las Partes (COP) sobre el Comercio Internacional de Especies Amenazadas de Fauna y Flora Silvestres (CITES) a celebrar próximamente en Sudáfrica.
                  

                     Puesto que el texto hace hincapié en la importancia de la transparencia en la toma de decisiones y en la adopción de medidas para combatir el tráfico de especies salvajes y de combatir la corrupción y el tráfico de trofeos de caza, con especial hincapié en medidas de protección del león africano, el folidoto o el rinoceronte blanco, he votado a favor de la resolución.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím sice se zabíjením nebo mrzačením zvířat kvůli trofejím, ale také nesouhlasím se zneužíváním tohoto tématu k boji proti bitcoinu. Požadavek, aby strany Úmluvy o mezinárodním obchodu s ohroženými druhy zkoumaly zda ‘nově se objevující finanční produkty a technologie, např. bitcoin’ náhodou neumožňují ‘spekulace s vyhubením druhů’ považuji za snahu potírat nové technologie a bitcoin. Ať státy stíhají nelegální obchod se zvířaty, ale ať kvůli tomu nepostihují alternativní měny.
                  

Monica Macovei (ECR),
in writing. – I supported this resolution because it calls on the European Union to apply the precautionary principle in all its decisions and listing proposals.
The resolution encourages Member States to promote initiatives designed to improve the welfare, during marketing, of live animals listed in CITES. It must be ensured that each specimen is prepared and shipped in such a way as to minimise the risk of injury, damage to health or cruel treatment, and that the destination is adequately equipped to host it.
I express strong support for the listing proposals submitted by the EU to regulate strictly the trade in Barbary Macaques and African Grey parrots, both endangered species. Corruption in the trade in wild species can be found at any point of the trade chain, therefore it is essential to introduce solid and effective anti-corruption measures in the fight against wildlife trafficking.

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – CITES je najveći svjetski sporazum o očuvanju divljih vrsta, s 181 strankom konvencije, uključujući i EU. Cilj CITES-a je osigurati da međunarodna trgovina divljim životinjama i biljkama ne prijeti opstanku tih vrsta u divljini. Prema Crvenom popisu ugroženih vrsta Međunarodne unije za očuvanje prirode i prirodnih resursa (IUCN), više od 23000 vrsta prijeti izumiranje, što je oko 30 % vrsta koje je procijenio IUCN, a nezakonita trgovina divljim životinjskim i biljnim vrstama je četvrto najveće crno tržište.
                  

                     EU je veliko tranzitno i odredišno tržište za nezakonitu trgovinu divljim vrstama, posebno za trgovinu pticama, kornjačama, reptilima i biljnim vrstama, stoga je pristupanje EU-a CITES-u ključni korak kojim će se osigurati nastavak ostvarenja europskih ciljeva politika okoliša i regulirati međunarodna trgovina ugroženim vrstama. Također, ovim će se nastaviti promicati i politike održivog razvoja Programa UN-a do 2030., stoga sam podržala ovu rezoluciju.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της πρότασης ψηφίσματος σχετικά με τους στρατηγικούς στόχους της ΕΕ για την 17η συνεδρίαση της Διάσκεψης των Συμβαλλόμενων Μερών (CoP 17) στη Σύμβαση για το Διεθνές Εμπόριο των Απειλούμενων με Εξαφάνιση Άγριων Ειδών Πανίδας και Χλωρίδας (CITES), που θα διεξαχθεί από τις 24 Σεπτεμβρίου έως τις 5 Οκτωβρίου 2016 στο Γιοχάνεσμπουργκ (Νότια Αφρική), για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 14/9/2016,καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte. Cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (CITES), alors que 27 États membres y ont déjà adhéré. Bien qu'étant favorables à l'encadrement de ce commerce et à la protection des espèces, nous estimons que l'UE n'a pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale, raison pour laquelle nous nous opposons à ce texte.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – CITES yra svarbiausias egzistuojantis pasaulinio lygio laukinės gamtos išsaugojimo susitarimas, kurį pasirašė 181 šalis. Atsižvelgiant į artėjantį šių šalių susitikimą šiais metais, EP parengė rezoliuciją, kurioje išskiriamos didžiausios problemos laukinės gamtos išsaugojimo srityje bei nubrėžiamos politinės gairės, užtikrinančios, kad tarptautinė prekyba laukiniais gyvūnais ir augalais nekeltų grėsmės rūšių išlikimui.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Cette résolution fournit un certain nombre de recommandations à la Commission européenne et aux États Membres à l'approche le mois prochain de la prochaine conférence internationale sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (dite ‘CITES’). Sa Convention permet de lutter contre la criminalité et le commerce illégal liés aux espèces sauvages. Le trafic illégal de ces espèces est le 4e plus grand marché noir au monde. Le texte soutient de nombreuses propositions d'États pour protéger de nouvelles espèces de plus en plus menacées par l'activité humaine et le réchauffement climatique ou encore interdire totalement le commerce de certaines autres, comme les éléphants, par exemple, dont le commerce d'ivoire alimente de nombreux groupes paramilitaires. Il invite les États membres de l'Union et la Commission à aller au-delà des dispositions internationales existantes. Il demande une plus grande transparence et vigilance dans le processus décisionnel de la CITES, ses conflits d'intérêts potentiels et ses cas avérés de corruption en interne. Je me félicite de cette résolution à laquelle mon ami Younous Omarjee a fortement contribué. Je vote pour.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention CITES, par laquelle l'UE votera désormais au nom des 28 États membres, qui étaient déjà tous parties à la CITES. L'UE n'ayant pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale, j'ai voté contre cette résolution.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – A CITES, com 181 Partes, incluindo a UE e os seus 28 Estados-Membros, é o maior acordo vigente a nível mundial sobre a conservação da vida selvagem.
                  

                     A CITES tem como objetivo garantir que o comércio internacional de animais e de plantas selvagens não constitua uma ameaça para a sobrevivência dessas espécies no meio natural.
                  

                     A adesão da UE à CITES é um passo fundamental para garantir que a UE possa alcançar os objetivos mais gerais das suas políticas ambientais, bem como da regulação do comércio internacional de espécies ameaçadas da flora e da fauna selvagens, e promover as políticas de desenvolvimento sustentável da Agenda 2030 das Nações Unidas.
                  

                     Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in favour of this resolution as it welcomes the Union's accession to CITES and stresses the need for the Union to take further measures to curb illegal trade in animals and plants.

Louis Michel (ALDE),
schriftelijk. — De illegale handel in bedreigde dier- en plantensoorten is de op drie na grootste georganiseerde misdaadactiviteit na drugs-, mensen- en wapenhandel. Deze grensoverschrijdende misdaad heeft niet alleen immense gevolgen voor de biodiversiteit; illegale handel is nefast voor de lokale economische ontwikkeling, stimuleert corruptie en wordt door milities gebruikt als bron voor de financiering van conflicten. De EU is een belangrijke bestemmingsmarkt voor en doorvoerhaven van bedreigde dier- en plantensoorten. Met haar eigen actieplan tegen de handel in wilde dieren en planten wil de EU, die toegetreden is tot CITES, haar inspanningen opvoeren om de illegale handel droog te leggen. In deze resolutie wordt ertoe opgeroepen in het kader van CITES initiatieven te bevorderen om wereldwijde richtlijnen vast te leggen om stroperij en illegale handel terug te dringen, betere internationale controles vast te leggen en internationaal daadwerkelijke vervolging te garanderen voor personen die criminele activiteiten begaan met wilde dieren en planten. Het is in elk geval hoopgevend dat op de bijeenkomst in Johannesburg een groot aantal Afrikaanse landen het signaal zullen uitsturen dat ze vastberaden zijn om het uitsterven van de Afrikaanse olifant te stoppen.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — V dňoch od 24. septembra do 5. októbra 2016 sa v Johannesburgu bude konať 17. zasadnutie konferencie zmluvných strán Dohovoru o Medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES). Cieľom dohovoru je zabezpečiť, aby medzinárodný obchod s týmito živočíchmi a rastlinami neohrozoval prežitie týchto druhov vo voľnej prírode. Únia, ktorá je zmluvnou stranou dohovoru od júla 2015, považuje CITES za kľúčový medzinárodný dohovor na ochranu biodiverzity a boj proti nezákonnému obchodovaniu. Únia sa na konferencii zameria na tieto priority: plné využívanie nástrojov CITES na reguláciu medzinárodného obchodu s ohrozenými druhmi zvierat a rastlín, ktoré sú predmetom neudržateľného medzinárodného obchodu, v súlade s vedecky podloženým postupom, ďalej posilnenie reakcie medzinárodného spoločenstva proti obchodu s voľne žijúcimi druhmi a dôraz bude kladený aj na zlepšenie transparentnosti a zodpovednosti v rámci dohovoru CITES a zabezpečenie toho, aby boli odsúhlasené vhodné postupy. Stanovené ciele a priority Únie sú v súlade s príslušnými politikami Únie a jej medzinárodnými záväzkami v tejto oblasti, preto za uznesenie hlasujem kladne.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which calls for measures to combat the illegal wildlife trade taking place within the EU.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) részes felei konferenciájának 2016. szeptember 24. és október 5. között Johannesburgban (Dél-Afrika) megrendezendő 17. ülésével kapcsolatos uniós stratégiai célkitűzésekről szóló állásfoglalás elfogadására tett javaslatot. A tervezet üdvözölni az EU csatlakozását a CITES-hez, továbbá azt a tényt, hogy az EU – első ízben – immár részes félként vesz részt a konferencián.
                  

                     A tervezet külön kitér néhány veszélyeztetett állat- és növényfaj, így az afrikai elefánt, a szélesszájú orrszarvú, az afrikai oroszlán, a tobzoskafélék, a tigris és az ázsiai nagymacskák továbbá az agarfa és a rózsafa védelmére, a megvédésüket elősegíteni hivatott intézkedések elfogadására. Az állásfoglalás-tervezet elfogadását támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Cette résolution présente les objectifs clés de l'UE en tant que participant à la 17e conférence des parties à la ‘Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction’ (CITES en anglais).
                  

                     Certes, il est urgent d'encadrer ce commerce et de protéger les espèces, notamment en renforçant le système des permis.
                  

                     Mais la CITES se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention en tant qu'unique représentant. Aucun des 28 États membres ne pourra y faire entendre sa voix et voter car il s'agit maintenant d'un sujet relevant des compétences de l'UE.
                  

                     Cette situation étant une atteinte à la souveraineté des États, nous votons contre cette résolution.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – L'UE n'ayant pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale, je vote contre cette résolution.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte qui donne les indications du Parlement sur les objectifs clés de la prochaine Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction qui se tiendra à la fin du mois de septembre 2016 à Johannesburg. Ce texte rappelle qu'il est essentiel pour la biodiversité de protéger les espèces menacées notamment en luttant contre le braconnage et contre le commerce illégal de ces espèces dont l'Europe est une plaque tournante.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Az Európai Unió a világ egyik jelentős globális szereplője, ezért különös örömmel fogadtam a veszélyeztetett vadon élő- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményhez való csatlakozást. A CITES első számú célja megakadályozni a vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelem következtében történő kihalását. Az erre szolgáló stratégiát a tagok rendszerint egy konferencián tárgyalják meg, ami ebben az évben Johannesburgban kerül megrendezésre, és a 181. tagként csatlakozó Európai Unió is képviseli majd álláspontját. Úgy gondolom, hogy az Európai Parlament állásfoglalási indítványa megfelelően tükrözi prioritásainkat ezen a területen.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The Convention on International Trade in Endangered Species of Wild fauna and Flora (CITES) was drafted as a result of a resolution adopted in 1963 following a meeting of members of the International Union for Conservation of Nature. As an international agreement between governments, it aims to ensure that international trade in species of wild animals and plants does not threaten their survival. I voted for this motion for a resolution setting out objectives for the CITES CoP17 Conference.

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted in favour of this resolution. The motion comes ahead of the 17th meeting of the parties to the Convention on International Trade in in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), of which the EU is now a member (as of 2015), and it calls for further action in cracking down on illegal trafficking of wildlife, which is still widespread.

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise konventsioon on oluline, et kaitsta ohustatud liikide püsimajäämist looduses. Konventsiooni osaliseks olemine ning selle tegevuses osalemine aitab ELil edendada keskkonnapoliitikat ja rahvusvahelise kauplemise reguleerimist ning laiemalt kaasa rääkida ÜRO 2030. aasta tegevuskava säästva arengu poliitikas.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – With regard to the motion for a resolution on the EU strategic objectives for the 17th meeting of the Conference of the Parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), to be held in Johannesburg (South Africa) from 24 September to 5 October 2016, this vote is not about CITES itself.
We support the objectives of the CITES convention, but this vote is about enhancing the status of the European Commission within the CITES structure, which we are not prepared to support.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Nel ringraziare il lavoro del relatore e avendo seguito anche il dibattito avuto in commissione ENVI confermerei il mio parere positivo.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržala sam Rezoluciju Europskog parlamenta o strateškim ciljevima EU-a za 17. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES). CITES Konvencija je jedini uspješni globalno uspostavljen sustav zaštite ugroženih vrsta te je nužno da se dalje razvija za što veću zaštitu ugroženih vrsta.
                  

                     Pristupanje EU-a konvenciji bio je samo jedan od administrativnih koraka nužnih za njezinu bolju provedbu. Na državama članicama je da taj sustav ojačaju i u potpunosti provode. Prema Crvenom popisu ugroženih vrsta Međunarodne unije za očuvanje prirode i prirodnih resursa (IUCN), više od 23000 vrsta prijeti izumiranje, što je oko 30 % od ukupno 79837 vrsta koje je procijenio IUCN. Ako znamo da je ilegalna trgovina vrstama najunosniji ilegalni posao nakon trgovine drogom, oružjem i ljudima, jasno je da kriminalne skupine upravo u ovoj niši pronalaze utočište.
                  

                     Nadzorom međunarodne trgovine moguće je spriječiti devastacije okoliša i istrebljivanje ugroženih vrsti. Nažalost, tijekom devedesetih godina, upravo zbog manjkave regulative, omogućena je devastacija Jadrana prekomjernim izlovom prstaca. U Hrvatskoj u ratno i poratno vrijeme neki su se okoristili nedostatkom odgovarajućeg nadzora, a takva je situacija još dan danas u većini nestabilnih država Azije i Afrike. Naša je obveza da im pomognemo.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Cette résolution présente les objectifs clés de l'UE en tant que participant à la 17e conférence des parties à la Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (dite CITES en anglais) qui se tiendra du 24 septembre au 5 octobre prochains à Johannesburg. Il est certes urgent d'encadrer ce commerce et de protéger les espèces en renforçant le système des permis et en complétant la classification des annexes I, II et III de la CITES, qui reflètent la gravité de la situation. Malheureusement, cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention CITES, par laquelle l'UE votera désormais au nom des 28 États membres, qui sont déjà tous parties à la CITES, sur les sujets qui relèvent de compétences de l'UE. Or cela n'était pas le cas avant l'adhésion de l'UE à la CITES en 2015. L'UE n'ayant pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale, je vote contre cette résolution.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour cette résolution qui définit la position du Parlement européen sur les objectifs clés de la 17e conférence de la Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction, qui se déroulera à Johannesburg à la fin du mois de septembre. Ce texte insiste sur l'importance de protéger ces espèces menacées par le commerce illégal, le braconnage, le crime organisé et qui alimentent la corruption et les trafics dans certains pays du monde. L'Union européenne ne peut demeurer une plaque tournant de ces commerces illégaux.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – With regard to the motion for a resolution on the EU strategic objectives for the 17th meeting of the Conference of the Parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), to be held in Johannesburg (South Africa) from 24 September to 5 October 2016, this vote is not about CITES itself.
We support the objectives of the CITES convention, but this vote is about enhancing the status of the European Commission within the CITES structure, which we are not prepared to support.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente por ser imperativo garantir que o comércio internacional de animais e de plantas selvagens não constitua uma ameaça para a sobrevivência dessas espécies no meio natural.
                  

                     O tráfico de animais selvagens é, hoje, uma criminalidade transnacional organizada que tem grandes impactos negativos sobre a biodiversidade e sobre os meios de subsistência das populações locais, na medida em que nega um rendimento legal, criando insegurança e instabilidade. Cada vez mais espécies exóticas comercializadas ilegalmente são tratadas como animais domésticos na Europa e no resto do mundo, podendo a fuga destes animais levar a uma disseminação descontrolada, com consequências para o ambiente e para a saúde e a segurança públicas.
                  

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – L'Union européenne a rejoint la CITES il y a 11 mois. Une avancée essentielle, et un travail qui reste immense!
                  

                     À chaque fois que le sort d'une espèce s'améliore, par exemple le panda géant, c'est une autre qui s'ajoute à la liste rouge de l'UICN des espèces ‘en danger critique’ d'extinction. C'est le cas du grand gorille de l'Est, victime d'un braconnage intense en République démocratique du Congo, et aujourd'hui en grand danger. L'UE a un rôle essentiel à jouer à Johannesburg.
                  

                     Elle doit oser bousculer certains partenaires stratégiques, tels la Chine ou le Japon, et mettre à l'ordre du jour la question sensible du commerce d'ivoire d'éléphant, de corne de rhinocéros et d'os de tigre. L'Europe, de son côté, en tant qu'important marché de transit, doit montrer l'exemple. Il est inadmissible que les participants à ces trafics criminels n'encourent, dans certains pays de l'Union, que des peines minimales, à savoir des amendes de 15 000 euros maximum dans une majorité d'États membres, alors que la corne de rhinocéros sur le marché noir atteint 51 000 euros le kilo. Les sanctions doivent être harmonisées et exemplaires.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – El tráfico de vida silvestre se ha convertido en el cuarto mercado negro más grande después de las drogas, el tráfico de personas y el mercado de armas. La UE es un importante mercado de tránsito y de destino para el comercio ilegal de vida silvestre de aves, tortugas, reptiles y especies de plantas que están sujetos a altos niveles de protección en virtud de la Convención sobre el Comercio Internacional de Especies Amenazadas de Fauna y Flora Silvestre (CITES). Un número cada vez mayor de especies exóticas que se han comerciado ilegalmente se tienen como mascotas en la UE.
                  

                     En vista a la 17a reunión de la Conferencia de las Partes de CITES, he votado en favor de esta resolución que solicita, entro otras cuestiones, más medidas para combatir la corrupción y hacer frente a la delincuencia organizada involucrada en el tráfico de vida silvestre, medidas más eficaces para combatir el comercio ilegal, el pleno uso de sanciones efectivas, y cooperación internacional conjunta y conceder el estado de conservación más alta (CITES, anexo I) a los elefantes de África, de manera que se envíe una señal política fuerte para una prohibición indefinida del comercio de marfil en el futuro.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la résolution du Parlement européen sur les objectifs stratégiques de l'Union en vue de la dix-septième session de la conférence des parties à la convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (CITES), qui se tiendra du 24 septembre au 5 octobre 2016 à Johannesburg (Afrique du Sud).
                  

                     En effet, le trafic d'espèces sauvages s'est mué en une forme de criminalité transnationale organisée qui nuit fortement à la biodiversité mondiale.
                  

                     L'Union européenne doit endosser un rôle important dans ce combat. À cet égard, je me félicite de la contribution financière de l'UE à la CITES. Toutefois, il faut continuer d'être vigilant sur la question du commerce légal et illégal qui est ténue en ce qui concerne la commercialisation des espèces et de leurs produits dérivés.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A adesão da União Europeia (UE) à CITES constituiu um passo fundamental para garantir que a UE e os seus Estados-Membros alcancem os objetivos mais gerais das suas políticas ambientais, melhorando a regulação do comércio internacional de espécies ameaçadas da flora e fauna selvagens e promovendo as políticas de desenvolvimento sustentável da Agenda 2030 das Nações Unidas.
                  

                     É a primeira vez que a UE se apresenta como parte na Convenção, formulando propostas relevantes, designadamente em matéria de luta contra a corrupção e regulamentação do regime sobre troféus de caça.
                  

                     Saliento a recente adoção do plano de ação da UE contra o tráfico de espécies selvagens, que tem por fim combater, de uma forma mais eficaz, o crime organizado associado à vida selvagem, o qual deverá ser aplicado também pelos Estados-Membros, como forma de demonstrar a importância em lutar contra este tipo de criminalidade.
                  

                     Por último, gostaria ainda de referir a relevância de incentivar a UE e os Estados-Membros a promoverem iniciativas que aumentem a proteção contra o impacto do comércio internacional de espécies, para as quais a UE é um importante mercado de trânsito ou de destino, criando, para o efeito, legislação que tenha por objetivo reduzir o seu comércio ilegal.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution qui reprend les indications du Parlement sur les objectifs clés de la prochaine Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (CITES). La 17e conférence des parties à la CITES se tiendra fin septembre en Afrique du Sud, à Johannesburg.
                  

                     Comme le rappelle cette résolution, il est crucial de protéger les espèces menacées par les trafics internationaux et le braconnage. Il est, de plus, indéniable que le crime organisé joue un rôle prépondérant dans l'organisation de ce commerce illégal, source de corruption.
                  

                     J'ai soutenu ce texte parce qu'il insiste sur la nécessité de pénaliser les clients de ce trafic, tout autant que les braconniers.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de los objetivos clave para la 17.a reunión de la CP de la CITES en Johannesburgo dado que es fundamental la adhesión de la Unión a la CITES; considera que es un paso fundamental para garantizar que la UE pueda alcanzar los objetivos más amplios de sus políticas medioambientales y la regulación del comercio internacional de especies amenazadas de flora y fauna silvestres, promoviendo las políticas de desarrollo sostenible de la Agenda 2030 de la ONU.
                  

Daciana Octavia Sârbu (S&D),
in writing. – Evidence that the illegal trade in wildlife has become the fourth biggest black market, after drugs, people smuggling and the illegal arms trade, underlines the fact that the importance of CITES is not only environmental. The EU is a large market for this illegal trade and also plays a role in transiting wildlife to other markets around the world. More dissuasive sanctions and improved enforcement regimes are needed to provide effective deterrents, and this requires more resources for national authorities and better international cooperation. I welcome the proposal in this resolution for new EU legislation on importing and selling illegally caught wildlife, which would probably involve the expansion of traceability measures. This would be an important step.

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución conjunta de todos los grupos parlamentarios en la Comisión de Medio Ambiente del Parlamento Europeo puesto que realiza varias recomendaciones positivas para la próxima Conferencia de las Partes (COP) sobre el Comercio Internacional de Especies Amenazadas de Fauna y Flora Silvestres (CITES) a celebrar próximamente en Sudáfrica.
                  

                     Puesto que el texto hace hincapié en la importancia de la transparencia en la toma de decisiones y en la adopción de medidas para combatir el tráfico de especies salvajes y de combatir la corrupción y el tráfico de trofeos de caza, con especial hincapié en medidas de protección del león africano, el folidoto o el rinoceronte blanco, he votado a favor de la resolución.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – Este relatório aponta pistas para uma melhoria acentuada da Convenção CITES. Entre muitas, destaco a proposta de reforço do controlo sobre as certificações de origem do marfim, o reforço das sanções aplicáveis ao tráfico de espécies protegidas (nomeadamente de elefantes, rinocerontes, tigres, primatas e variedades de madeira tropical) e o desafio para que se elaborem novas orientações e se apoie o desenvolvimento de técnicas e metodologias adicionais para que seja possível distinguir as espécies provenientes de instalações de produção em cativeiro das espécies selvagens.
                  

                     Espero que todas estas sugestões sejam tomadas em consideração durante a COP 17 da CITES e que, desta forma, se ajude a combater a corrupção e se proteja a biodiversidade.
                  

                     Por todas estas razões, votei positivamente o presente relatório.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne – Uznesenie o strategických cieľoch EÚ pre konferenciu o obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín som podporila, keďže pokladám za nezodpovedné obchodovať s druhmi na pokraji vyhynutia. Dohovor CITES týkajúci sa medzinárodného obchodu s ohrozenými druhmi flóry a fauny združuje 181 krajín sveta. Vítam preto, že sa aj EÚ stala konečne v roku 2015 signatárom tejto dohody. Konferencia zmluvných strán dohovoru sa bude konať na prelome septembra a októbra, kde by mala EÚ zaujať jednoznačný a jednotný postoj, keďže obchod s voľne žijúcimi druhmi sa stal štvrtým najvýnosnejším čiernym trhom po obchodovaní s drogami, pašovaní ľudí a obchode so zbraňami. EÚ je navyše hlavnou tranzitnou a cieľovou destináciou pre najohrozenejšie druhy pod ochranou dohovoru ako divoké vtáky, korytnačky, plazy a rôzne rastlinné druhy. Súhlasím preto s uznesením, ktoré volá po tvrdších postihoch v boji proti korupcii a organizovaným trestným činom pašovania ohrozených druhov. Takisto bude potrebné prijať efektívne opatrenia proti nelegálnemu obchodovaniu na internete, ako aj pokročiť s medzinárodnou spoluprácou v dodržiavaní zákona. V neposlednom rade bude potrebné zvýšiť citlivosť spotrebiteľa na produkty pochádzajúce z ohrozených druhov. Konferencia bude jedinečnou príležitosťou na upevnenie medzinárodnej spolupráce, ktorá je v ochrane životného prostredia nenahraditeľná.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Nelegálnemu obchodovaniu so vzácnymi a chránenými druhmi rastlín a živočíchov môžeme zabrániť len spoluprácou vlád a príslušných inštitúcií na celosvetovej úrovni. Tak ako pri mnohých iných prípadoch, aj tu je Európska únia tým subjektom, ktorý nastavuje vysoko kvalitný právny rámec, ktorý slúži ako vzor pre iné krajiny.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zu den strategischen Zielen der Europäischen Union für die 17. Tagung der Konferenz der Vertragsparteien des Übereinkommens über den internationalen Handel mit gefährdeten Arten freilebender Tiere und Pflanzen (CITES) vom 24. September bis 5. Oktober 2016 in Johannesburg (Südafrika) (2016/2664(RSP)) habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Die Mitgliedstaaten sind bereits Vertragsparteien von CITES, so dass kein Anlass dafür besteht, dass auch die EU Mitglied ist. Eine Entschließung, um der Kommission ein Verhandlungsmandat zu geben, ist ebenso überflüssig.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – CITES je najveći svjetski sporazum o očuvanju divljih vrsta, sa 181 strankom konvencije, uključujući i EU i njegovih 28 država članica. Uzimajući u obzir ozbiljnost smanjenja globalne biološke raznolikosti, što predstavlja šesti val masovnog izumiranja vrsta, kao i ulogu šuma i tropskih šuma koje predstavljaju najveći svjetski kopneni rezervat biološke raznolikosti, te sami cilj CITES-a kojim se nastoji osigurati da međunarodna trgovina divljim životinjama i biljkama ne prijeti opstanku tih vrsta u divljini, održat će se Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) u Johannesburgu (u Južnoj Africi) od 24. rujna do 5. listopada 2016.
                  

                     Podržavam Prijedlog rezolucije o strateškim ciljevima EU-a za 17. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) koja će se održati u Johannesburgu (u Južnoj Africi) od 24. rujna do 5. listopada 2016.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za resolucijo k vprašanjema za ustni odgovor o strateških ciljih EU za 17. konferenco pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, ki bo potekala od 24. septembra do 5. oktobra 2016 v Johannesburgu v Južni Afriki.
                  

                     S pristopom Evropske unije h konvenciji CITES je pravni status EU v tej konvenciji postal preglednejši za tretje države pogodbenice konvencije. Evropski uniji se tako v celoti omogoči doseganje ciljev v okviru njene okoljske politike.
                  

                     Prav tako resolucija opominja, da lahko Komisija v imenu EU na podlagi pristopa zastopa skladno stališče EU na področju delovanja konvencije in da ima lahko bistveno vlogo pri pogajanjih na konferencah pogodbenic.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Το γεγονός ότι το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο δια της παρούσης αντιτίθεται έντονα στην αδιαφάνεια και τη χρήση μυστικών ψηφοφοριών ως γενική πρακτική εντός της CITES, δεν συνάδει με την πρότασή του να διατεθούν επαρκείς πιστώσεις στη γραμματεία της CITES και να αυξηθεί η χρηματοδότηση προς αυτήν.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény a világ legnagyobb, a globális vadvilág megőrzéséről szóló egyezmény, 181 tagállam részvételével. A vadvilággal való kereskedelem a negyedik legnagyobb feketepiaci terület (a kábítószer-, ember- és fegyverkereskedelem után), és ez az illegális kereskedelem az EU-t is sújtja. Az indítvány határozott fellépést sürget a vadvilág kereskedelmével kapcsolatos korrupcióval és a szervezett bűnözéssel szemben; hatékonyabb intézkedéseket sürget az illegális online kereskedelemmel szemben; hatékony szankciók rendszerének felállítását sürgeti, fogyasztói tudatosság erősítését és a nyomon követhetőség erősítését szorgalmazza. Mindezek tükrében az állásfoglalási indítványt szavazatommal támogattam és bízom abban, hogy Magyarország aktívan részt vesz e vállalások betartásában. Úgy gondolom, hogy a magyarországi, vadászni kívánó politikai elit sem engedheti meg magának, hogy önkényes módon változtasson a védett állatok listáján, inkább azt javaslom, hogy tegyenek meg mindent a közös fellépés érdekében.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Cea de-a 17-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura la Johannesburg (Africa de Sud) cu începere de la sfârșitul acestei luni, va constitui un moment important pentru reiterarea unor obiective strategice ale UE în acest domeniu. Întrucât CITES este cel mai amplu acord global în vigoare privind conservarea speciilor sălbatice, fiind ratificat de 181 de state, inclusiv de UE și cele 28 de state membre, el poate deveni cel mai important instrument de combatere a traficului ilegal de specii sălbatice, care a devenit a patra piață neagră ca mărime, după traficul de droguri, de persoane și de arme. UE este o piață majoră de tranzit și destinație pentru traficul ilegal al păsărilor, broaștelor țestoase, reptilelor și plantelor sălbatice protejate în cadrul CITES. De aceea, poziția Uniunii trebuie să se axeze pe combaterea crimei organizate și corupției legate de traficul de specii sălbatice, combaterea comerțului ilegal online, utilizarea de sancțiuni eficiente, interdicția comercializării speciilor sălbatice protejate pe teritoriul UE, măsuri de detecție în sectorul transporturilor și interzicerea comercializării fildeșului. Este vorba despre obiective perfect justificate și susțin adoptarea acestei rezoluții.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Par ce texte, nous saluons l'adhésion de l'Union à la CITES.
                  

                     Cette adhésion constitue une avancée fondamentale pour garantir la poursuite, par l'Union, des objectifs plus généraux de ses politiques environnementales et de la réglementation du commerce international des espèces de la faune et de la flore sauvages menacées d'extinction, ainsi que la promotion des politiques de développement durable du programme des Nations unies à l'horizon 2030.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this resolution setting out our key priorities for the upcoming World Wildlife Conference in Johannesburg – a conference to discuss measures for tackling the unprecedented level of poaching and the trafficking of illegal wildlife products. I believe that all countries should step up their efforts to enforce the CITES rules, combat related corruption, strengthen border control at crossing points, and toughen the sanctions against criminal traffickers of these products.
This summit will also be a unique opportunity for the EU to speak with one voice on the implementation of a European wildlife action plan, and to reaffirm its wider commitment to promoting the UN 2030 Agenda for Sustainable Development.

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predloge resolucij - Ključni cilji za srečanje CITES CoP17 v Johannesburgu sem podprla, saj vrstam, ki jih ščiti CITES, grozi izumrtje in trgovina z njimi je prepovedana.
                  

                     Trofejni lov ni etičen in trajnosten, je neposreden vzrok za zmanjšanje biotske raznovrstnosti in ogroženih vrst.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de los objetivos clave para la 17.a reunión de la CP de la CITES en Johannesburgo dado que es fundamental la adhesión de la Unión a la CITES; considera que es un paso fundamental para garantizar que la UE pueda alcanzar los objetivos más amplios de sus políticas medioambientales y la regulación del comercio internacional de especies amenazadas de flora y fauna silvestres, promoviendo las políticas de desarrollo sostenible de la Agenda 2030 de la ONU.
                  

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – I voted in favour and I support this report. I believe the EU should do its utmost and play its role in the protection and safeguarding of our natural resources – fauna, flora, nature, wildlife, countryside – and I am committed to this.
Preserving biodiversity must also be ensured through binding international and regional environmental protection measures and agreements.

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Cette résolution présente les objectifs clés de l'UE en tant que participant à la 17e conférence des parties à la Convention sur le commerce international des espèces de faune et de flore sauvages menacées d'extinction (dite CITES en anglais) qui se tiendra du 24 septembre au 5 octobre prochains à Johannesburg.
                  

                     Il est certes urgent d'encadrer ce commerce et de protéger les espèces en renforçant le système des permis. Malheureusement, cette résolution se réjouit de l'adhésion de l'UE à la convention CITES, par laquelle l'UE votera désormais au nom des 28 États membres, qui sont déjà tous parties à la CITES, sur les sujets qui relèvent de compétences de l'UE. Or cela n'était pas le cas avant l'adhésion de l'UE à la CITES en 2015.
                  

                     L'UE n'ayant pas à supplanter le rôle des États souverains concernant les grands sujets de coopération internationale, j'ai voté contre cette résolution.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Felmerült a kérdés korábban, hogy az Európai Unió milyen főbb stratégiai célkitűzéseket fog képviselni a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) részes feleinek közelgő, 2016. szeptember 24. és október 5. között Johannesburgban (Dél-Afrika) megrendezésre kerülő konferenciáján. Az ehhez kapcsolódó mostani dokumentum végszavazásánál igent nyomtam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Hemos votado a favor de los objetivos clave para la 17.a reunión de la CP de la CITES en Johannesburgo dado que es fundamental la adhesión de la Unión a la CITES; considera que es un paso fundamental para garantizar que la UE pueda alcanzar los objetivos más amplios de sus políticas medioambientales y la regulación del comercio internacional de especies amenazadas de flora y fauna silvestres, promoviendo las políticas de desarrollo sostenible de la Agenda 2030 de la ONU.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the key objectives for the CITES CoP17 meeting in Johannesburg.
The Conference of the Parties to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), to be held in Johannesburg (South Africa) from 24 September to 5 October 2016 is the largest global wildlife conservation agreement in existence, with 181 parties, including the EU and its 28 Member States. The aim of CITES is to ensure that international trade in wild animals and plants is not a threat to the survival of the species in the wild.
I voted in favour because I believe that the accession to CITES of the European Union has rendered the Union's legal status in respect of CITES more transparent vis-à-vis third parties to the Convention.

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Tendo em vista a 17.a reunião da Conferência das Partes (COP17) da Convenção sobre o Comércio Internacional de Espécies de Fauna e Flora Selvagens Ameaçadas (CITES), em Joanesburgo, na África do Sul, de 24 setembro a 5 outubro de 2016, e devido ao facto de que a UE participa pela primeira vez como parte da CITES, os coordenadores da Comissão ENVI decidiram apresentar uma pergunta oral ao Conselho e à Comissão, juntamente com uma proposta de resolução.
                  

                     A resolução aborda os principais tópicos da próxima COP17 e faz várias recomendações, designadamente em matéria de transparência na tomada de decisões e nos relatórios, quanto ao tráfico de animais selvagens e à corrupção, aplicação e financiamento.
                  

                     O texto apoia as propostas apresentadas pela UE e os seus Estados-Membros, em particular as resoluções propostas sobre corrupção e sobre os troféus de caça, a extensão da CITES à proteção de um número de espécies que são importadas para a UE, como animais de estimação, e propostas de alteração no controlo do comércio de bens pessoais e domésticos.
                  

Jadwiga Wiśniewska (ECR),
na piśmie. – W Johannesburgu, w dniach od 24 września do 5 października, odbędzie się Konferencja Stron Konwencji o Międzynarodowym Handlu Gatunkami Zagrożonymi Dzikiej Flory i Fauny (CITES), podczas której UE wystąpi pierwszy raz jako strona. CITIES jest porozumieniem międzyrządowym, którego celem jest dopilnowanie, by handel gatunkami zagrożonymi nie powodował ich wyginięcia.
                  

                     Poparłam to sprawozdanie, ponieważ zawiera konkretne rekomendacje dotyczące przejrzystości procesu decyzyjnego, poprawy raportowania, finansowania i stosowania prawa, przepisów dotyczących zwalczania nielegalnego handlu i korupcji, a także propozycji odnoszących się do konkretnych gatunków.
                  

                     Projekt wspiera także propozycje UE i jej państw członkowskich, w szczególności odnoszące się do zwalczania korupcji i ustanowienia standardów dotyczących polowania w celu uzyskania trofeów, a także rozciągnięcia zakresu CITES na ochronę pewnych gatunków importowanych do UE jako zwierzęta domowe oraz niektórych przedmiotów ruchomych.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Uznesenie parlamentného výboru ENVI načrtáva názory a ciele Európskeho parlamentu v súvislosti so 17. stretnutím konferencie strán Dohody o medzinárodnom obchode ohrozených druhov fauny a flóry (CITES), ktorý sa bude konať v Johannesburgu na prelome septembra a októbra tohto roka. Cieľom dohody CITES je zabezpečiť, aby medzinárodný obchod neohrozoval prežitie ohrozených druhov rastlín a živočíchov. Na stretnutí konferencie sa bude diskutovať o 62 návrhoch na zvýšenie alebo zníženie kontrol v medzinárodnom obchode, ktoré sa dotýkajú mnohých ohrozených druhov. Zároveň sa bude hovoriť aj o tom, ako zaviesť čo najviac transparentnosti do rozhodovacích procesov a ako čo najlepšie uchopiť boj proti pašovaniu ohrozených druhov či korupcii. Správa sa okrem všeobecných ustanovení detailnejšie zaoberá aj niekoľkými ohrozenými druhmi rastlín a živočíchov.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei a favor da resolução que estipula os principais objetivos da 17.a sessão da Conferência das Partes na Convenção CITES, por concordar com o posicionamento do Parlamento Europeu neste que é o maior acordo vigente a nível mundial sobre a conservação da vida selvagem.
                  

                     Infelizmente, a União é hoje um importante mercado de destino e de trânsito do comércio ilegal de espécies selvagens, em particular de aves, tartarugas, répteis e espécies da flora.
                  

                     Neste contexto, congratulo-me particularmente com a adesão da UE à CITES, sobretudo pelo facto de a UE participar pela primeira vez como parte, tornando mais transparente o estatuto jurídico da UE na CITES e confirmando o papel da UE no multilateralismo.
                  

                     Esta adesão permitirá à UE manifestar uma posição coerente relativamente aos assuntos da CITES e participar de forma substancial nas negociações das Conferências das Partes.
                  

Marco Zullo (EFDD),
per iscritto. — La ‘Convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e fauna selvatiche minacciate di estinzione’ (CITES) è uno strumento di protezione che prevede il controllo del commercio internazionale di queste specie a rischio estinzione. In vista della prossima riunione delle parti, che si terrà in Sud Africa dal 24 settembre al 5 ottobre 2016 , la commissione ENVI del Parlamento europeo ha deciso di porre alla Commissione europea la seguente interrogazione orale con risoluzione: ‘Può la Commissione spiegare i principali obiettivi strategici per l'Unione europea alla prossima Conferenza delle parti della Convenzione sul commercio internazionale delle specie di flora e fauna selvatiche minacciate di estinzione (CITES), che si terrà a Johannesburg, Sud Africa, dal 24 settembre al 5 ottobre 2016?’ Attraverso questa iniziativa, a cui ho votato favorevolmente, si vuol infatti mettere in luce l'esigenza di trasparenza del processo decisionale, la necessità di migliorare la segnalazione del contrabbando di fauna selvatica, la lotta alla corruzione e l'attuazione della CITES.
                  
12.7.   Application of the Postal Services Directive (A8-0254/2016 - Markus Ferber)

Suulliset äänestysselitykset


Jiří Pospíšil (PPE). – Paní předsedající, já jsem tento návrh rád podpořil, protože jako člen výboru IMCO považuji za hlavní téma agendy tohoto výboru pro toto volební období digitální trh. Digitální trh ovšem může fungovat, např. prodej zboží online, pouze pokud internetově prodané zboží bude možné po Evropě rychle a levně doručovat. Proto otázka pošt, otázka zasílatelství a bourání hranic mezi jednotlivými státy je mimořádně důležitá, není to jen o tom, jak se budou draze prodávat balíky, ale chceme-li digitální ekonomiku, musíme umět elektronicky prodané zboží rychle po Evropě dopravit, takže to je dobrý návrh.
                  

Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, ní raibh aon fhadhb agam vótáil le mo ghrúpa sna cúig vóta a bhain leis an tuarascáil seo. Ó thaobh mhuintir na hÉireann…
                  

                     I would like to say that, faced with the decline of the rural post office network, I would be eager to emphasise the value and the presence of our postal services, which are indeed changing but are nonetheless vital to our communication sector and in terms of employment. The 2008 Third Postal Services Directive encouraged the completion of the internal market in this domain. However, in line with this report, I would call for the Commission to assist Member States in their efforts to implement such policies effectively on a national and regional level.
                  

                     We appreciate the vital role that this sector plays in the spheres of communication and employment whilst also boosting economic and territorial cohesion across the EU and in the single market.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – L'obiettivo della relazione è verificare lo stato dei servizi postali nell'UE in seguito alla revisione della relativa direttiva nel 2008. Si sottolinea la necessità di garantire un accesso equo e non discriminatorio alla formazione professionale, così come un servizio universale essenziale di qualità e a condizioni accessibili, con speciali garanzie rivolte ai cittadini con disabilità. Si chiede dunque un livello minimo garantito di servizio per i consumatori, con trasparenza dei prezzi e delle condizioni di consegna. Si evidenzia, infine, la necessità di garantire condizioni di lavoro dignitose per tutti i lavoratori, incluso il necessario livello di tutela della salute e della sicurezza sul posto di lavoro. Per questi motivi ho espresso voto favorevole.
                  

Daniela Aiuto (EFDD),
per iscritto. – Voteremo a favore del dossier, che pone un aggiornamento sostanziale sulla questione dei servizi postali, che più di altri soffrono a stare al passo con gli enormi e rapidi cambiamenti dettati dalla digitalizzazione dei servizi e dall'esponenziale crescita del commercio elettronico.
                  

                     Dal 2008 ad oggi, i servizi postali pubblici hanno sofferto il moltiplicarsi delle offerte di gestori privati e in alcuni Stati membri, come l'Italia, si trovano ad essere molto meno competitivi dei privati e per nulla convenienti economicamente.
                  

                     La stessa digitalizzazione dei servizi e sistemi quali la tracciabilità dei pacchi o della posta risultano spesso farraginosi e di difficile accesso rispetto ai pari servizi offerti dal privato. E questo, con una popolazione europea sempre più anziana, non agevola l'utilizzo di un servizio pubblico che è fondamentale e tra i più importanti.
                  

                     Resta infatti spesso un gap tra l'utente e i gestori del servizio, e la corsa alla digitalizzazione spesso si dimentica dei tanti utenti sparsi sul territorio e nei piccoli centri, per i quali ha ancora estrema importanza il contatto umano e il potersi interfacciare fisicamente con il gestore del servizio.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report because the UK already has an established national regulatory authority (NRA) and has already proven that it is able to monitor the delivery network without the interference of the EU.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report, which followed a review of the application of the Postal Services Directive across the EU.
This Directive has been disastrous for public services, jobs and workers' rights in Ireland and throughout the EU. The liberalisation of postal services under the directive has resulted in the closure of post offices across Ireland, and the postal service in the North especially has been decimated as a result. The report supported the ongoing implementation of the directive, and for that reason I voted against it.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – Le rapport pourrait sembler acceptable dans la mesure où il ne demande pas directement la révision de la directive postale et ne remet pas en cause le principe même d'un opérateur de service universel.
                  

                     Cependant, plusieurs paragraphes tendent à jeter une forme de suspicion sur les opérateurs universels, notamment en demandant un contrôle accru et systématique des opérateurs du service universel de la part de la Commission et des autorités de régulation.
                  

                     Je me suis donc abstenu.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I voted in favour of the report on the application of the Postal Services Directive.
The revision of postal services in 2008 achieved key objectives in terms of the liberalisation of European postal services. However, postal services have undergone dramatic changes due to the growth of e-commerce. Postal services are a vital part of communication in the EU internal market, and this sector remains a fundamental contributor to social, economic and territorial cohesion and to the development of the digital single market. Sectors such as e-commerce, publishing, mail order, insurance, banking and advertising depend heavily on the postal infrastructure.
One of the Commission's core tasks is to promote and safeguard effective competition in the postal services sector. Promoting more competition in this sector is also important in reaching the Europe 2020 goals for sustainable growth in a resource-efficient and more competitive economy.

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης σχετικά με την εφαρμογή της οδηγίας για τις ταχυδρομικές υπηρεσίες, διότι ζητά την αύξηση των ελέγχων διαφάνειας σε ό,τι αφορά τις συνθήκες δημόσιας τιμολόγησης, της απόδοσης των υπηρεσιών καθώς και τιμών όταν αυτές δεν ελέγχονται από τον ανταγωνισμό ή είναι αδικαιολόγητα υψηλές.
                  

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – Mit der Überprüfung der Postdienste im Jahr 2008 konnten wichtige Ziele im Hinblick auf die Liberalisierung der Postdienste in Europa verwirklicht werden. Seit der vollständigen Öffnung der Postbranche 2008 haben sich die Postdienste jedoch erheblich verändert. Zum einen ist die papiergestützte Kommunikation in vielen Mitgliedstaaten zurückgegangen. Die Zahl der versendeten Briefe ist EU-weit rückläufig. Zum anderen sind Online-Einkäufe durch neue Technologien bequemer geworden, weswegen die Zahl der Päckchen und Pakete, die durch Postunternehmen befördert werden, gestiegen ist. Daher machen die Einnahmen aus Paket- und Eilsendungen nun mehr als die Hälfte der Gesamteinnahmen in der Postbranche aus. Eine der Kernaufgaben der Kommission ist es, den wirksamen Wettbewerb in der Postbranche zu fördern und zu schützen.
                  

                     Die Postbranche der EU trägt weiterhin entscheidend zum sozialen, wirtschaftlichen und territorialen Zusammenhalt und der Entwicklung des digitalen Binnenmarkts bei. Erschwingliche und verlässliche Post- und Paketlieferungen sind für den Binnenmarkt auch weiterhin von größter Bedeutung.
                  

                     Ich schließe mich der Position des Parlaments an, vor allem im Hinblick auf die Intention, Universaldienste weiter aufrecht zu erhalten, um auch den lokalen Besonderheiten ländlicher Gegenden Rechnung zu tragen. Es muss weiterhin ein qualitativ hochwertiger Zugang zu den Postdienstleistungen garantiert sein, der dem Bedarf der Nutzer gerecht wird.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport qui, au nom de la concurrence libre et non faussée, soumettra La Poste française à une concurrence contre laquelle elle ne pourra faire face au vu de ses contraintes de service public. Ce rapport ne permettra nullement de lutter contre les exploitations salariales dont la dénonciation présente dans le texte restera purement théorique.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – The United Kingdom already has a highly competent national regulatory authority in the field of postal services. Many of the problems within the UK postal service, such as post office closures, etc., are directly or indirectly linked to the EU Postal Services Directives. Consequently I voted against this report, which completely misses the point of the problems.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą dėl Pašto paslaugų direktyvos taikymo. 2008 m. persvarstant pašto paslaugas pasiekti pagrindiniai Europos pašto paslaugų liberalizavimo tikslai. Vis dėlto nuo tada, kai 2008 m. buvo visiškai atverta pašto paslaugų sektoriaus rinka, pašto paslaugų sektoriuje įvyko didžiuliai pokyčiai. Iš vienos pusės daugelyje valstybių narių sumažėjo popierinių pranešimų, t. y. 2012-2013 m. laiškų skaičius visose 28 ES valstybėse narėse vidutiniškai 4,85 proc. Iš kitos pusės, dėl naujų technologijų tampa patogiau apsipirkti internetu, todėl didėja pašto paslaugų teikėjų pervežamų paketų ir siuntinių skaičius. Todėl dabar daugiau kaip pusę visų pašto sektoriaus pajamų sudaro iš siuntinių ir greitųjų siuntų pervežimo gaunamos pajamos. Per pastaruosius penkerius metus dėl elektroninės prekybos plėtros siuntinių ir paketų siuntimo rinkų verslo vartotojui segmentas sparčiai didėjo, o konkurencija minėtose rinkose, nors rinka visoje ES ir buvo visiškai atverta, vystėsi lėtai. Todėl pritariu tam, jog Komisijos pagrindiniai uždaviniai išlieka skatinti ir apsaugoti veiksmingą konkurenciją pašto paslaugų sektoriuje.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui insiste sur l'importance de fournir un service universel de haute qualité à des conditions abordables comprenant au moins cinq jours de livraison et cinq jours de collecte par semaine pour tout citoyen.
                  

                     Il insiste aussi sur la nécessité d'améliorer la couverture géographique et l'accessibilité aux services universels de livraison de colis notamment pour les personnes handicapées et à mobilité réduite et les personnes vivant dans des zones reculées.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione Feber relativa all'applicazione della direttiva sui servizi postali. Il mercato postale rimane un settore economico nel quale le prospettive di crescita e di aumento della concorrenza sono ancora forti. Nonostante il declino dei servizi connessi alle lettere, generato da un corrispondente aumento degli invii elettronici, l'impatto delle tecnologie dell'informazione e della comunicazione ha consentito un netto aumento dei ricavi sul versante dei pacchi e degli invii tramite corriere, grazie alla cospicua mole di acquisti online. Il testo proposto, tenendo conto di questi aspetti chiede alla Commissione di facilitare e rafforzare la cooperazione e il coordinamento tra le autorità nazionali di regolamentazione, per conseguire una maggiore efficienza e interoperabilità nella fornitura transfrontaliera. La copertura geografica e l'accessibilità ai servizi universali per la consegna dei pacchi devono essere migliorate prestando particolare attenzione alle esigenze dei cittadini con disabilità e le persone con mobilità ridotta.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe revisa la aplicación de la Directiva de servicios postales, aprobada en 1997 y modificada en 2002 y 2008. Con el trabajo previo en comisión, hemos conseguido incluir en el texto varios puntos importantes que abogan por un servicio público de correos que sea universal, accesible, sostenible en el largo plazo y capaz de mantener empleos de calidad.
                  

                     Sin embargo, permanece en el texto parte del enfoque inicial del ponente, que aboga por aumentar la competencia en detrimento de las empresas públicas y potenciar los servicios de alta gama dentro de las prestaciones del Servicio Universal, olvidando que la liberalización del sector en todos los países de que se tienen datos sólo ha llevado a la concentración de competidores privados en los segmentos más lucrativos del mercado y al detrimento generalizado de las condiciones laborales.
                  

                     Así, para reflejar el balance entre los puntos positivos y negativos del informe, hemos votado abstención.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer su trabajo al ponente de esta informe de iniciativa sobre la aplicación de la directiva sobre servicio postales, siempre conflictiva debido a los distintos sistemas que imperan en los Estados Miembros. En ella se impulse el servicio universal mejorando la independencia de las autoridades nacionales de reglamentación, permitir una competencia justa con acceso, calidad de los servicios y necesidades de los usuarios bien definidos. Sin olvidar además la dimensión transfronteriza y el comercio electrónico así como la dimensión social con la mejora del empleo. Por todo ello he votado a favor de este informe.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport concerne l'application de la directive sur les services postaux qui sont totalement soumis à la concurrence depuis 2008. L'utilisation des mails fait diminuer l'envoi de lettres, mais l'utilisation d'internet et des achats en ligne fait augmenter le nombre de colis livrés au profit des vendeurs en ligne et des livreurs de colis.
                  

                     Le rapport nous propose une série de contradiction et de fin du service public postal. Par exemple, il veut la séparation totale des fonctions d'opérateur postal et de régulation postale, ou encore il déplore que le commerce international intra-UE ne se développe plus, et demande donc à la Commission de faire en sorte que les prix internes aux États se rapprochent des prix internationaux au risque d'augmenter le prix des envois nationaux pour compenser la baisse des prix internationaux. Pourtant, le rapport réaffirme la nécessité de maintenir le service universel en faisant fi du fait que cette exigence entre en opposition avec la concurrence érigée en idéal. Le rapport fait aussi la chasse aux subventions publiques donc, in fine, à la disparition du service universel. Habitant en milieu rural et étant encore plus concernée par ces problématiques, j'ai voté contre ce texte.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Nonostante qualche spunto interessante e condivisibile, come la necessità di garantire che il servizio postale rimanga accessibile a tutti i cittadini, nella relazione permangono alcuni punti critici che mi hanno spinta a non condividerla pienamente ed esprimermi con un voto di astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Respuesta del Parlamento al informe de la Comisión sobre la implementación de la Directiva sobre Servicios Postales cinco años después de su entrada en vigor. El informe es positivo y concluye que, pese a la crisis y a la caída del mercado de la mensajería por carta por la sustitución electrónica, la directiva y el Servicio Postal Único funcionan relativamente bien. La principal aportación se refiere a la regulación del sector de la paquetería que no cubre la Directiva de servicios postales, aspecto sobre el que la Comisión ha presentado una propuesta de reglamento.
                  

                     El informe propugna un equilibrio entre la libre competencia, las exigencias de los consumidores, la sostenibilidad del servicio universal y su financiación y el mantenimiento de los puestos de trabajo. Se pide un sector postal que garantice la sostenibilidad del servicio universal, con bajos precios para los consumidores pero al mismo tiempo de alta calidad, con servicios de ‘track and trace’, rápidos, abiertos a todos los operadores, servicios comerciales transparentes a todos los otros operadores y al mismo tiempo con trabajadores con unas buenas condiciones de trabajo, formados y que se garantice un empleo estables.
                  

                     Por estos motivos, he votado a favor de este Informe.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo Parlamentas pateikė savo vertinimą dėl Pašto paslaugų direktyvos taikymo. 2008 m. persvarstant pašto paslaugas pasiekti pagrindiniai Europos pašto paslaugų liberalizavimo tikslai. Vis dėlto nuo tada, kai 2008 m. buvo visiškai atverta pašto paslaugų sektoriaus rinka, pašto paslaugų sektoriuje įvyko didžiulių pokyčių. Viena vertus, daugelyje valstybių narių sumažėjo popierinių pranešimų. 2012-2013 m. laiškų skaičius visoje ES sumažėjo – 28 ES valstybėse narėse vidutiniškai 4,85 proc. Kita vertus, dėl naujų technologijų tampa patogiau apsipirkti internetu, todėl didėja pašto paslaugų teikėjų pervežamų paketų ir siuntinių skaičius. Todėl dabar daugiau kaip pusę visų pašto sektoriaus pajamų sudaro iš siuntinių ir greitųjų siuntų pervežimo gaunamos pajamos. Per pastaruosius penkerius metus dėl elektroninės prekybos plėtros siuntinių ir paketų siuntimo rinkų verslo vartotojui segmentas sparčiai didėjo, o konkurencija minėtose rinkose, nors rinka visoje ES ir buvo visiškai atverta, vystėsi lėtai.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Az egyre gyakoribb e-szolgáltatások és online vásárlások ellenére a klasszikus postai szolgáltatások napjainkban is elengedhetetlenek. Különösen szükséges azok biztosítása azokban a távolabb eső régiókban, ahol nincs megfelelő internet-lefedettség. A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv még 2008-ban megnyitotta az utat a postai szolgáltatások belső piacának a megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát.
                  

                     A klasszikus papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Nagyon fontos a belföldi szolgáltatásokon túl a határon átnyúló postai szolgáltatások biztosítása, méghozzá átlátható és elfogadható árakon, a jelen kor vívmányainak felhasználás mellett (például a küldemény útjának követése – track-and-trace). Az egyik fő prioritás a postai szolgáltatások szektorban történő effektív versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. A fentiek figyelembevételével szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Tržište poštanskim uslugama u EU-u je vrlo podijeljeno. U nekim državama članicama nacionalna pošta ima povlašteni položaj na tržištu te ometa razvoj konkurencije. Sve to uzrokuje nelogičnosti na tržištu, poput činjenice da je prekogranična dostava za manju udaljenost značajno i do pet puta skuplja od dostave za veću udaljenost unutar jedne države članice.
                  

                     Premda je poštanska djelatnost koja se odnosi na pisma u opadanju, tržište paketima je u nekoliko godina naraslo za 70 posto. Rezultat je to rasta online trgovine i upravo radi povjerenja potrošača u taj oblik kupnje treba otkloniti nelogičnosti u cijenama poštanskih usluga unutar EU-a.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce rapport prône la libre concurrence, la fin du service public et une uniformisation des services postaux de l'Union.
                  

                     Il est clair que ceci débouchera vers plus de dumping social pour les salariés du secteur et moins de service pour le client.
                  

                     J'ai, par conséquent, voté contre.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – La revisione dei servizi postali nel 2008 ha raggiunto gli obiettivi principali della liberalizzazione dei servizi postali europei.
                  

                     Tuttavia, i servizi postali hanno subito enormi cambiamenti dopo la piena apertura del mercato del settore dei servizi postali nel 2008. Da un lato, le comunicazioni cartacee sono diminuite in molti Stati membri. Il numero di lettere è diminuito in tutta l'Unione europea e, tra il 2012 e il 2013, il tasso medio di declino nell'insieme dei 28 Stati membri dell'Unione era del 4,85%. D'altro lato, le nuove tecnologie rendono gli acquisti online più convenienti e, quindi, aumentano il numero dei colli e pacchi trasportati dagli operatori postali. Di conseguenza, i ricavi derivati da pacchi ed invii attraverso corriere rappresentano oggi oltre la metà dei ricavi totali del settore postale.
                  

                     L'esistenza di buoni servizi postali costituisce un elemento vitale per la comunicazione nel mercato interno dell'UE. Dalla raccolta al trasporto, dalla cernita alla consegna di lettere e pacchi presso le case e gli uffici, i fornitori di servizi postali offrono una vasta gamma di servizi a un prezzo accessibile che deve essere salvaguardato.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Serviciile poștale au suferit schimbări importante de la deschiderea completă a pieței din sectorul serviciilor poștale, în 2008. Pe de o parte, comunicațiile pe suport de hârtie au scăzut în mai multe state membre, iar pe de altă parte, datorită cumpărăturilor online, numărul de pachete și de colete transportate de operatorii poștali a crescut. Astfel, veniturile obținute din coletărie și curierat rapid reprezintă mai mult de jumătate din totalul veniturilor sectorului poștal.
                  

                     Aceste servicii reprezintă o componentă esențială a comunicării în cadrul pieței interne a UE, precum și un factor care contribuie în mod fundamental la asigurarea coeziunii sociale, economice și teritoriale, dar și la dezvoltarea pieței unice.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport deoarece consider că este nevoie de promovarea și garantarea existenței unei concurențe reale în sectorul serviciilor poștale.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho espresso voto favorevole in merito alla relazione in questione poiché ritengo che l'esistenza di servizi postali efficienti e all'avanguardia costituisce un elemento di indubbio rilievo ai fini di una buona comunicazione nel mercato interno dell'UE. L'apertura di tale settore alla concorrenza, avviata nel 2008, ha stimolato, fino ad ora, lo sviluppo di servizi a valore aggiunto come le tecnologie di rilevamento e localizzazione c.d. track-and-trace, i punti di raccolta e consegna c.d. pick-up/drop-off e orari di consegna e procedure di rinvio flessibili. Un mercato dei pacchi competitivo, innovativo e in rapida crescita non deve essere ostacolato da regolamentazioni ingiustificate o da elefantiasi dell'apparato burocratico. Le consegne postali e dei pacchi devono essere affidabili e disponibili a prezzi accessibili per i cittadini europei. I servizi postali, con la piena apertura del mercato, sono stati protagonisti di importanti cambiamenti. Se da un lato, le comunicazioni cartacee sono notevolmente diminuite in molti Stati membri, dall'altro, l'e-commerce, agevolando gli acquisti, fa sì che il numero dei colli e pacchi trasportati dagli operatori postali sia in netto incremento. I ricavi derivati da pacchi ed invii effettuati tramite corriere rappresentano, infatti, oltre la metà dei ricavi totali del settore postale.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report, which followed a review of the application of the Postal Services Directive across the EU.
This Directive has been disastrous for public services, jobs and workers' rights in Ireland and throughout the EU. The liberalisation of postal services under the directive has resulted in the closure of post offices across Ireland, and the postal service in the North especially has been decimated as a result. The report supported the ongoing implementation of the directive, and for that reason I voted against it.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as I believe that the European Union should continue with the roadmap for completing the single market for parcel delivery. Postal services have undergone tremendous changes since the full opening-up of the sector to the market in 2008. Due to the growth of e-commerce, the business-to-consumer segment of the parcel and packet markets has grown rapidly whereas competition in the letter market has been slow to develop, despite full opening to the market across the EU.
I believe that affordable and reliable postal and parcel deliveries remain essential for the single market. Whilst new technologies make shopping online more convenient, and parcel and express revenues now account for more than half of the postal sector's total revenue, e-retailers' use of cross-border e-commerce still remains low.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione di implementazione mira a verificare lo stato dei servizi postali in Europa in seguito alla revisione della relativa direttiva nel 2008. Non riscontrando problemi particolari ho espresso voto favorevole.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – L'esistenza di buoni servizi postali è un elemento vitale per la comunicazione e per il buon funzionamento del mercato interno dell'UE. Il mercato postale è un settore economico nel quale le prospettive di crescita e di aumento della concorrenza sono ancora forti e per nulla frenate dall'era digitale che attraverso le nuove tecnologie hanno favorito gli acquisti e le transazioni online con conseguente aumento degli invii postali che ha permesso di raddoppiare i ricavi totali del settore. Sicuramente per il futuro andrà rafforzato il coordinamento transfrontaliero e l'armonizzazione delle procedure per il rilascio delle autorizzazioni al fine di rimuovere le barriere all'accesso al mercato unico. L'attuazione della direttiva sui servizi postali ha contribuito ad aprire il mercato e ad aumentarne la concorrenza, ma occorre assicurarsi che gli Stati membri e la Commissione vigilino sulla prestazione dei servizi al pubblico e sulla loro affidabilità. Ci attendiamo tutti che l'apertura di un settore strategico come questo non crei aumenti dei costi o disservizi per i cittadini. La tutela del consumatore deve essere centrale in tutte le politiche europee e va garantita attraverso politiche sui prezzi e regole di prestazione dei servizi chiare e trasparenti. Per tali motivi ho espresso il mio voto a favore.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και τονίζουμε πως οι καλές ταχυδρομικές υπηρεσίες αποτελούν ζωτικό μέρος των επικοινωνιών στην εσωτερική αγορά της ΕΕ. Από τη συλλογή στη μεταφορά, από τη διαλογή στη διανομή αλληλογραφίας και δεμάτων σε σπίτια και γραφεία, οι φορείς παροχής ταχυδρομικών υπηρεσιών προσφέρουν ευρύ φάσμα υπηρεσιών σε προσιτές τιμές. Ο ταχυδρομικός τομέας της ΕΕ παραμένει θεμελιώδης παράγοντας κοινωνικής, οικονομικής και εδαφικής συνοχής καθώς και ανάπτυξης της ενιαίας ψηφιακής αγοράς.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση σχετικά με την εφαρμογή της οδηγίας για τις ταχυδρομικές υπηρεσίες θα μπορούσε να αφορά ιδιαίτερα ζητήματα σχετικά με την ανάπτυξη και ισχυροποίηση των ευρωπαϊκών ταχυδρομικών υπηρεσιών. Καθώς όμως εστιάζει απόλυτα σε ζητήματα απορρύθμισης του τομέα αυτού με παράλληλη προώθηση των ιδιωτικών συμφερόντων, θεωρώ πως δεν προσεγγίζει επαρκώς την πλευρά των εργαζομένων και για αυτό τον λόγο ψήφισα αρνητικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione del collega Ferber dal momento che condivido la valutazione della scarsa efficacia della direttiva sui servizi postali. In particolare, in alcuni Stati membri, come per esempio l'Italia, la liberalizzazione dei servizi postali non ha contribuito a creare un mercato più dinamico. Al contrario, lo Stato italiano rimane azionista di maggioranza in Poste italiane, spesso comportandosi come un'azienda privata in cerca di profitti. Infatti, molti comuni montani sono serviti solamente due giorni per settimana. Sono dunque pienamente d'accordo con il collega Ferber sul bisogno di garantire un servizio postale veramente universale e sull'obbligo di assicurare almeno cinque giorni di consegna e di raccolta a settimana per tutti i cittadini. Infine, mi auguro che l'invito rivolto alla Commissione a promuovere tariffe transfrontaliere abbordabili e individuare le pratiche anticoncorrenziali e monopolistiche possa finalmente sfociare in un mercato unico europeo.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on the application of the Postal Services Directive and noted no objections.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Desde a liberalização dos serviços postais em 2008, verificou-se uma alteração de paradigma no setor, com a redução das comunicações em suporte de papel, a aplicação das novas tecnologias e um aumento exponencial das embalagens e encomendas graças às compras em linha.
                  

                     Apoio o Relatório Ferber, que vem responder a estes novos desafios, definindo um conjunto de observações às autoridades reguladoras nacionais, cuja principal função é dar aplicação concreta ao disposto na Diretiva dos Serviços Postais.
                  

                     Concordo com a necessidade de se reforçar a cooperação e a coordenação entre as autoridades reguladoras, com vista a uma maior eficácia e interoperabilidade do serviço de entrega transfronteiriço, bem como à melhoria da cobertura geográfica e da acessibilidade a serviços universais para entrega de encomendas a cidadãos com deficiência ou mobilidade reduzida ou que habitem em zonas remotas.
                  

                     Defendo que deve ser assegurado que a liberalização do mercado beneficie todos os utilizadores, em particular os consumidores e as Pequenas e Médias Empresas, promovendo-se ao mesmo tempo a estratégia sobre o comércio eletrónico e a entrega de encomendas transfronteiriça.
                  

                     Estes direitos devem ser acompanhados de um sistema transfronteiriço de gestão de queixas e resolução de litígios simples e eficaz.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report because the UK already has an established national regulatory authority (NRA) and has already proven that it is able to monitor the delivery network without the interference of the EU.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – L'evoluzione del mercato interno, come la revisione della direttiva sui servizi postali del 2008, ha portato a una diminuzione delle comunicazioni cartacee a vantaggio di quelle elettroniche. Quindi nuove opportunità di innovazione e una maggiore espansione del mercato, con il conseguente aumento dei fornitori e della concorrenza. Per far sì che il servizio postale continui ad essere un settore capace di contribuire alla coesione sociale, economica e territoriale è necessario definire norme minime tra gli operatori evitando una regolamentazione ingiustificata e una burocrazia inutile, garantire una fornitura sostenibile, ma al contempo flessibile, del servizio universale tenendo conto delle specificità locali, continuando a fornire un servizio sempre di alta qualità a condizioni accessibili e incrementando la trasparenza delle tariffe applicate ai vari prodotti.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — I believe that this directive is essential to accelerate the pace of development and enable SMEs to thrive online and take full advantage of the benefits of the single digital market. There are also beneficial spill-overs in relation to ensuring the continuation and future growth of services. The universal service obligation (USO) in the postal sector is applied very differently across Member States, reflecting the fact that Member States have a certain flexibility in terms of providing universal service according to their domestic circumstances, including at local level.
Postal services should be monitored closely in terms of providers' legacy costs, in accordance with the main set of rules for the control of state aid in respect of services of general economic interest.
I agree with the report which endeavours to promote cost reduction by improving the interoperability of parcel dispatch and collection processes, and to develop European standards for integrated tracking systems. I acknowledge the progress made by the industry in serving consumers and SMEs across borders by enhancing interoperability, but more work needs to be done.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe se posiciona de tal modo que la liberalización de los servicios postales aparece como poco más o menos que inevitable. De este modo, a pesar que contiene toda una serie de recomendaciones sobre la mejora de las condiciones laborales y la protección del servicio universal con las que podría estar de acuerdo, en el fondo sirve para legitimar las reformas que han permitido la terrible degradación de las normas de trabajo en el sector postal, la ruina de los operadores públicos y la pérdida de calidad en el servicio al cliente final. Por ello, he votado en contra.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – La direttiva sull'uguaglianza in materia di occupazione ha l'obiettivo di creare condizioni omogenee per quanto riguarda la parità nella sfera del lavoro e garantisce un quadro giuridico dell'Unione consolidato in materia di occupazione. Ricordo che ad oggi i dati disponibili sulla parità sono ancora molto scarsi e che sebbene la percezione della discriminazione sia aumentata, non vi è una reale consapevolezza dei propri diritti e dei meccanismi giudiziari contro pratiche discriminatorie. Alla luce di tali considerazioni, ho espresso il mio voto in favore dalla presente risoluzione poiché credo che gli organismi nazionali possono e debbano dare prova di maggiore impegno nell'attuazione della direttiva sull'uguaglianza, intervenendo e combattendo concretamente contro tutte le forme di discriminazione relative all'assunzione e legate al mercato del lavoro.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Serviciile poștale au suferit schimbări importante de la deschiderea completă a pieței din sectorul serviciilor poștale în anul 2008. Creșterea volumului cumpărăturilor online a dus la restabilizarea și creșterea numărului de colete transportate de către operatorii poștali. Serviciile poștale de calitate reprezintă o componentă esențială a comunicării în cadrul pieței interne a UE.
                  

                     În 2011, sectorul poștal european a înregistrat o cifră de afaceri anuală de 91 de miliarde EUR, reprezentând 0,72% din PIB-ul Uniunii. Aproximativ 1,2 milioane de persoane sunt angajate de către prestatorii de serviciu poștal.
                  

                     Am votat pentru mai bune condiții de muncă, garantate tuturor lucrătorilor din sectorul serviciilor poștale.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. - A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv 2008-ban nyitotta meg az utat a postai szolgáltatások belső piacának megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát. A hagyományos papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Az e-szolgáltatások és online vásárlások térnyerése ellenére a hagyományos postai szolgáltatások biztosítása napjainkban is fontos, különösen megfelelő internetlefedettséggel nem rendelkező területeken.
                  

                     A határon átnyúló postai szolgáltatásokhoz átlátható és elfogadható árakon való hozzáférés szintén elengedhetetlen követelmény, amelyhez a modern technológiák is hozzájárulnak (pl. a küldemény útjának követése). Az ágazat egyik fő prioritása a hatékony versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. Szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – I am in favour of this report as it takes into consideration the market changes in different Member States and seeks to foster economic growth and social cohesion. I agree that Member States should ensure good working conditions for all employees in the postal services sector and that we need improved transparency with regard to public pricing conditions and service performance.

Andor Deli (PPE),
írásban. – Az egyre gyakoribb e-szolgáltatások és online vásárlások ellenére a klasszikus postai szolgáltatások napjainkban is elengedhetetlenek. Különösen szükséges azok biztosítása azokban a távolabb eső régiókban, ahol nincs megfelelő internet-lefedettség. A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv még 2008-ban megnyitotta az utat a postai szolgáltatások belső piacának a megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát.
                  

                     A klasszikus papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Nagyon fontos a belföldi szolgáltatásokon túl a határon átnyúló postai szolgáltatások biztosítása, méghozzá átlátható és elfogadható árakon, a jelen kor vívmányainak felhasználás mellett (például a küldemény útjának követése – track-and-trace). Az egyik fő prioritás a postai szolgáltatások szektorban történő effektív versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. Ezekkel a célokkal a Fidesz Néppárti Delegációjának tagjaként én is azonosulok, ezért szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Isabella De Monte (S&D),
per iscritto. – Negli ultimi anni i servizi postali europei hanno subito sostanziali cambiamenti: il numero di lettere è diminuito in tutta l'Unione europea mentre è aumentato il numero dei colli e pacchi trasportati dagli operatori postali in seguito agli acquisti online. I servizi postali necessitano dunque di una nuova direttiva per conseguire un mercato unico, trasparente e competitivo e per promuovere una crescita economica sostenibile ed efficiente. Per tali ragioni ho deciso di sostenere la proposta di risoluzione.
                  

Jean-Paul Denanot (S&D),
par écrit. – L'enjeu de ce rapport était pour la droite européenne d'appeler la Commission à réviser la directive sur les services postaux afin d'accélérer la libéralisation du secteur, notamment en renforçant les autorités de régulation et le contrôle des opérateurs du service universel. Pour le groupe S&D, l'enjeu était de défendre et de garantir durablement la prestation du service universel. Au terme des négociations, le texte reste d'approche mesurée et attire l'attention sur des points essentiels à mon sens comme la garantie de la cohésion territoriale avec le maintien de certains points d'accès. Pour autant, il jette une forme de suspicion inacceptable sur le service universel que je regrette en tant que vice-président de l'intergroupe ‘bien commun / services publics’.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Ce rapport relatif aux marchés de services postaux déplore que le commerce international intra-UE ne se développe plus. Il demande donc à la Commission de faire en sorte que les prix internes aux États se rapprochent des prix internationaux au risque d'augmenter le prix des envois nationaux pour compenser la baisse des prix internationaux. Le rapport multiplie les contradictions. Il demande la séparation totale des fonctions d'opérateur postal et de régulation postale. L'objectif le plus important est d'assurer la concurrence, pas l'efficacité, ni l'accessibilité, ni le service public. Il demande à la Commission de lutter contre le dumping social et les exploitations salariales alors que, dans le même temps, il souhaite un accroissement de la concurrence et que c'est justement cette concurrence qui est à l'origine du dumping social, de l'utilisation de travailleurs détachés, voire du travail dissimulé. Enfin, la chasse aux subventions publiques est réaffirmée. Il explique que le but est d'obtenir à terme un secteur postal intégré, par l'interopérabilité et une définition européenne de normes minimales à respecter. Aussi, j'ai voté contre cette uniformisation par le bas.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Знаем, че в последните години пощенските услуги са претърпели огромни промени. Промените са свързани с намаляване на някои пощенски услуги поради навлизането на новите технологии, но пък нови пазари за пощенски пратки са налице поради същите нови технологии и покупките в Интернет, които са все повече и повече.
                  

                     Аз подкрепих доклада по собствена инициатива, защото той предлага политика в полза на всеки гражданин и правото му на достъп до тези универсални услуги, но в същото време взема предвид спецификата на различните пазари и предлага гъвкавост при организацията на тези услуги. Поддържа се също независимостта на националните регулатори, което за мен и моето политическо семейство е много важен фактор и подчертава, че всяка държава членка има известна гъвкавост при прилагането на директивата.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — Par le vote de ce texte, le Parlement établit ses recommandations quant à la mise en œuvre de la directive sur les services postaux, secteur d'importance dans les économies européennes. Il était nécessaire d'insister sur l'importance de renforcer la confiance des consommateurs dans ces services, ceci notamment par une plus grande transparence des prix et des modalités du service.
                  

Tamás Deutsch (PPE),
írásban. - Az egyre gyakoribb e-szolgáltatások és online vásárlások ellenére a klasszikus postai szolgáltatások napjainkban is elengedhetetlenek. Különösen szükséges azok biztosítása azokban a távolabb eső régiókban, ahol nincs megfelelő internet-lefedettség. A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv még 2008-ban megnyitotta az utat a postai szolgáltatások belső piacának a megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát.
                  

                     A klasszikus papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Nagyon fontos a belföldi szolgáltatásokon túl a határon átnyúló postai szolgáltatások biztosítása, méghozzá átlátható és elfogadható árakon, a jelen kor vívmányainak felhasználása mellett (például a küldemény útjának követése – track-and-trace). Az egyik fő prioritás a postai szolgáltatások szektorban történő effektív versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. Ezekkel a célokkal a Fidesz Néppárti Delegációjának tagjaként én is azonosulok, ezért szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Az egyre gyakoribb e-szolgáltatások és online vásárlások ellenére a klasszikus postai szolgáltatások napjainkban is elengedhetetlenek. Különösen szükséges azok biztosítása azokban a távolabb eső régiókban, ahol nincs megfelelő internet-lefedettség. A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv még 2008-ban megnyitotta az utat a postai szolgáltatások belső piacának a megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát.
                  

                     A klasszikus papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Nagyon fontos a belföldi szolgáltatásokon túl a határon átnyúló postai szolgáltatások biztosítása, méghozzá átlátható és elfogadható árakon, a jelen kor vívmányainak felhasználása mellett (például a küldemény útjának követése – track-and-trace). Az egyik fő prioritás a postai szolgáltatások szektorban történő effektív versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. Ezekkel a célokkal a Fidesz Néppárti Delegációjának tagjaként én is azonosulok, ezért szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – Unos buenos servicios postales son una parte vital de la comunicación en el mercado interior de la UE. El sector postal de la UE sigue siendo un factor fundamental para la cohesión social, económica y territorial y para el desarrollo del mercado único digital. Unos envíos postales y de paquetería asequibles y fiables siguen siendo cruciales para el mercado único. La revisión de los servicios postales en 2008 logró los objetivos de la liberalización de los servicios postales europeos.
                  

                     En este sentido, en febrero de 2008, el Parlamento Europeo y el Consejo adoptaron la Directiva 2008/6/CE, que introdujo la base jurídica para la realización del mercado interior de los servicios postales y proporcionó el último paso legislativo en el proceso de apertura gradual del mercado. La tercera Directiva de servicios postales también fortalece las funciones y competencias de las autoridades nacionales
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – Em 2009, à escala europeia, os serviços postais representaram um volume de negócios anual de 72 mil milhões de euros, o que corresponde a 0,62 % do PIB na UE. No que diz respeito aos serviços universais, foram expedidos por prestadores de serviços universais na UE, em 2013, mais de 85 mil milhões de envios postais e quase 2 mil milhões de encomendas. O setor postal europeu representava um volume de negócios anual de 91 mil milhões de euros em 2011, equivalente a 0,72 % do PIB da UE.
                  

                     Entretanto, a entrega de encomendas é um setor competitivo, inovador e em rápido crescimento. Cerca de 1,2 milhões de pessoas trabalham para prestadores do serviço postal universal, a que se juntam as pessoas que trabalham para outros operadores de distribuição de cartas e encomendas. Concordo com a necessidade de se promover e salvaguardar a concorrência efetiva no setor dos serviços postais.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: le rapport réaffirme que le but de la directive sur les services postaux est d'obtenir à terme un secteur postal intégré, par l'interopérabilité et une définition européenne de normes minimales à respecter. En clair, une fois de plus, l'uniformisation par le bas.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione poiché ritengo che l'esistenza di servizi postali validi costituisca un elemento vitale per la comunicazione nel mercato interno dell'UE oltre a contribuire in modo sostanziale alla coesione sociale, economica, territoriale e allo sviluppo del mercato unico digitale. Consegne postali e dei pacchi affidabili e a prezzi accessibili sono ancora essenziali per il mercato unico. Inoltre, molti altri settori quali il commercio elettronico, l'editoria, la vendita per corrispondenza, le assicurazioni, le banche e la pubblicità dipendono fortemente dall'infrastruttura postale.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – Even if the final result is better than initially expected, I am still concerned about giving the Commission arguments for reviewing the universal service obligation. Therefore I abstained.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne – Napriek tomu, že k revízii poštovej smernice došlo len relatívne nedávno v roku 2008 a dosiahli sa ňou kľúčové ciele v oblasti liberalizácie trhu s poštovými službami v Európskej únii, nastali na úplne otvorenom trhu odvetví s poštovými službami značné zmeny. Nové technológie zjednodušujú online nakupovanie a zvyšujú tak množstvo zásielok a balíkov prepravovaných prevádzkovateľmi poštových služieb. Príjmy z balíkov a expresného doručovania následne predstavujú viac ako polovicu celkových príjmov odvetvia poštových služieb. Za posledných päť rokov a v dôsledku rastu elektronického obchodu došlo v segmente trhu s doručovaním balíkov a zásielok medzi podnikmi a spotrebiteľmi k prudkému rastu, avšak hospodárska súťaž na trhu s listovými zásielkami sa aj napriek úplnému otvoreniu trhov v celej Európskej únii rozvíja len pomaly. Ak chce Európska únia aj v budúcnosti v tejto oblasti napredovať, musí dobudovať jednotný trh s doručovaním balíkov. Európska komisia sa musí v tomto odvetví zamerať na presadzovanie a ochranu férovej a efektívnej hospodárskej súťaže, ktoré bude nepochybne znamenať prínos pre európske hospodárstvo ako také.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo dalla risoluzione che, nonostante alcuni passaggi positivi, non tocca alcuni temi importanti come il mantenimento di determinati servizi in alcune zone.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την εφαρμογή της οδηγίας για τις ταχυδρομικές υπηρεσίες καθώς η επιβαλλόμενη εξισορρόπηση των κρατικών υπηρεσιών με τις ιδιωτικές ταχυδρομικές υπηρεσίες βλάπτει το συμφέρον των κρατών μελών, δεδομένου ότι οι κρατικές υπηρεσίες παρέχουν δημόσια υπηρεσία, με ό,τι αυτό συνεπάγεται (διασφάλιση εχεμύθειας ιδιαίτερα σε περιπτώσεις έκτακτης ανάγκης, κτλ).
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I welcome this report which calls on the Commission to improve the definition of universal service in order to guarantee a certain level of service for consumers, takes into account market changes in different Member States, fosters economic growth and social cohesion, and facilitates coordination between National Regulatory Authorities (NRAs) with a view to greater interoperability in cross-border delivery and to monitoring their regulatory activities. Member States are urged to ensure good working conditions for all employees in the sector, to support the role and independence of NRAs, and to harmonise licensing procedures further to reduce unjustified barriers to market entry.
Finally, I welcome the fact that we kept the general definition of Universal Service, we insisted on postal service as tool of social cohesion and we stated that Member States have to ensure good working conditions for all employees in the sectors.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az egyre gyakoribb e-szolgáltatások és online vásárlások ellenére a klasszikus postai szolgáltatások napjainkban is elengedhetetlenek. Különösen szükséges azok biztosítása azokban a távolabb eső régiókban, ahol nincs megfelelő internet-lefedettség. A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv még 2008-ban megnyitotta az utat a postai szolgáltatások belső piacának a megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát.
                  

                     A klasszikus papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Nagyon fontos a belföldi szolgáltatásokon túl a határon átnyúló postai szolgáltatások biztosítása, méghozzá átlátható és elfogadható árakon, a jelen kor vívmányainak felhasználása mellett (például a küldemény útjának követése – track-and-trace). Az egyik fő prioritás a postai szolgáltatások szektorban történő effektív versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. Ezekkel a célokkal a Fidesz Néppárti Delegációjának tagjaként én is azonosulok, ezért szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Az egyre gyakoribb e-szolgáltatások és online vásárlások ellenére a klasszikus postai szolgáltatások napjainkban is elengedhetetlenek. Különösen szükséges azok biztosítása azokban a távolabb eső régiókban, ahol nincs megfelelő internetlefedettség. A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv még 2008-ban megnyitotta az utat a postai szolgáltatások belső piacának a megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát.
                  

                     A klasszikus papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Nagyon fontos a belföldi szolgáltatásokon túl a határon átnyúló postai szolgáltatások biztosítása, méghozzá átlátható és elfogadható árakon, a jelen kor vívmányainak felhasználása mellett (például a küldemény útjának követése – track-and-trace). Az egyik fő prioritás a postai szolgáltatások szektorban történő effektív versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. Ezekkel a célokkal a Fidesz Néppárti Delegációjának tagjaként én is azonosulok, ezért szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über die Anwendung der Richtlinie über Postdienste gestimmt, da er einige wichtige Entwicklungsschritte für die Zukunft formuliert. So ist gerade in Hinblick auf den gesteigerten Anteil an Internet-Einkäufen auf eine Art ‘Roaming-Deckel’ für Pakete hinzuarbeiten. Davon profitiert der EU-Binnenmarkt ebenso wie Einzelhandel und Start-ups in Europa.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Ein guter und verlässlicher Postdienst ist für den EU-Binnenmarkt unerlässlich. So sind andere Wirtschaftszweige, wie der elektronische Handel, das Verlagswesen, der Versandhandel, Versicherungen, Banken und die Werbung, stark abhängig von einem guten europaweiten Postdienst. Die zurzeit 1,2 Mio. Beschäftigten im Postdienst sollten nicht befürchten müssen, dass durch erhöhtes Arbeitsaufkommen sich ihre Arbeitsbedingungen verschlechtern. Daher stimme ich für eine europäische Richtlinie für den Postdienst.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – EU rules on postal services guarantee all citizens the right to affordable and regular postal deliveries, and this review of the EU postal market makes clear that such rights need to be protected. The review also recognises the continued growth in online shopping options and alternative postal services. It is vital that EU rules on post and parcel delivery are fit for purpose, ensuring reliable delivery options for consumers and businesses whilst also protecting those working in the sector through safe and secure employment conditions.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Les services postaux sont soumis à une concurrence exacerbée par le développement des achats en ligne, qui a révolutionné le marché en introduisant de nouveaux acteurs tels que les entreprises de livraison de colis.
                  

                     L'objectif de ce rapport est de promouvoir une plus grande concurrence dans ce secteur, afin d'augmenter la croissance.
                  

                     Le rapport prétend ainsi rapprocher les prix internes aux États membres des prix internationaux, en augmentant les prix nationaux pour compenser la baisse des prix internationaux. Cette proposition est étonnante alors que la lutte contre les émissions de gaz à effet de serre est présentée comme prioritaire par les institutions européennes.
                  

                     De même, le rapport prétend défendre le service universel, c'est-à-dire le service public minimum, mais en combattant dans le même temps les subventions publiques nécessaires au maintien de ce service.
                  

                     Enfin, le rapport demande à la Commission de lutter contre le dumping social et les mauvaises conditions salariales dans les services postaux, mais sans s'interroger sur la concurrence exacerbée qui incite justement à utiliser massivement les contrats précaires, les travailleurs détachés, voire clandestins.
                  

                     J'ai donc voté contre ce rapport qui n'apporte pas de solutions réelles aux problèmes contemporains des services postaux, en particulier en matière sociale.
                  

Bruno Gollnisch (NI),
par écrit. – M. Ferber se penche sur la situation des services postaux, totalement libéralisés en 2008.
                  

                     Dès que la Commission a voulu libéraliser un service public, elle a martelé l'argument suivant: plus de concurrence ferait forcément baisser les prix tout en garantissant la qualité du service.
                  

                     En 2008, les Français achetaient leur timbre 0,55 euros pour envoyer une lettre en France, comme dans de nombreux pays limitrophes. En 2016, il leur en coûte 0,80 euros pour un courrier vers la France et 1 euro vers la Belgique, par exemple. Soit respectivement 45 % et 80 % d'augmentation. Pour des courriers qui arrivent moins vite. Quant à l'universalité du service, allez donc demander ce qu'en pensent les nombreux Français qui habitent des villes et villages où les bureaux de poste ont disparu ou réduit leurs heures d'ouverture.
                  

                     Malgré tout, le rapporteur pense que le marché manque de libéralisation, déplore la prédominance de l'opérateur historique tandis que les concurrents se concentrent sur les zones géographiques et les segments les plus rentables. Écrémage du marché annoncé de longue date par le Front National. Comme d'ailleurs la précarisation des salariés chez tous les opérateurs, à cause de la concurrence, et la lente érosion de la notion même de service public. Halte au massacre.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe revisa la aplicación de la Directiva de servicios postales, aprobada en 1997 y modificada en 2002 y 2008. Con el trabajo previo en comisión, hemos conseguido incluir en el texto varios puntos importantes que abogan por un servicio público de correos que sea universal, accesible, sostenible en el largo plazo y capaz de mantener empleos de calidad.
                  

                     Sin embargo, permanece en el texto parte del enfoque inicial del ponente, que aboga por aumentar la competencia en detrimento de las empresas públicas y potenciar los servicios de alta gama dentro de las prestaciones del Servicio Universal, olvidando que la liberalización del sector en todos los países de que se tienen datos sólo ha llevado a la concentración de competidores privados en los segmentos más lucrativos del mercado y al detrimento generalizado de las condiciones laborales.
                  

                     Así, para reflejar el balance entre los puntos positivos y negativos del informe, hemos votado abstención.
                  

Beata Gosiewska (ECR),
na piśmie. – Głosowałam za sprawozdaniem w sprawie stosowania dyrektywy o usługach pocztowych.
                  

                     Zmiana przepisów o usługach pocztowych z 2008 r. pozwoliła osiągnąć kluczowe cele liberalizacji europejskich usług pocztowych. Od chwili pełnego otwarcia w 2008 roku rynek usług pocztowych przeszedł olbrzymie zmiany. Z jednej strony w wielu państwach członkowskich spadła ilość korespondencji papierowej. Z drugiej strony nowe technologie zwiększają wygodę zakupów online, a przez to wzrasta liczba paczek dostarczanych przez operatorów pocztowych.
                  

                     Dobrej jakości usługi pocztowe są istotną częścią komunikacji na rynku wewnętrznym UE, a unijny sektor pocztowy nadal w znacznym stopniu przyczynia się do umacniania spójności społecznej, gospodarczej i terytorialnej oraz rozwoju jednolitego rynku cyfrowego.
                  

                     W mojej ocenie wspieranie rozwoju konkurencji w tym sektorze ma również duże znaczenie w dążeniach do osiągnięcia celów strategii ‘Europa 2020’ w zakresie trwałego wzrostu bardziej konkurencyjnej gospodarki.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am votat acest raport deoarece susțin progresele tehnologice și digitalizarea sectorului serviciilor poștale ca modernizare și diversificare a serviciilor poștale. Aceasta a avut un impact puternic asupra condițiilor de lucru și ocupării forței de muncă din acest sector, în special în zonele îndepărtate, rurale și montane, înregistrând o creștere foarte mare în sectorul serviciilor de livrare a coletelor, datorită dezvoltării comerțului electronic. În calitate de membru al comisiei TRAN, sunt de părere că serviciile poștale de calitate reprezintă o componentă esențială a comunicării în cadrul pieței interne a UE. Sectorul poștal al Uniunii Europene rămâne un factor care contribuie în mod fundamental la asigurarea coeziunii sociale, economice și teritoriale și la dezvoltarea pieței unice digitale. Livrarea fiabilă, la un preț abordabil, a coletelor și pachetelor constituie un aspect esențial pentru piața unică. Alte sectoare, precum comerțul electronic, editarea, comenzile prin corespondență, asigurările, serviciile bancare și publicitatea depind în mare măsură de dezvoltarea infrastructurii poștale.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – EU rules on postal services guarantee all citizens the right to affordable and regular postal deliveries, and this review of the EU postal market makes clear that such rights need to be protected. The review also recognises the continued growth in online shopping options and alternative postal services. It is vital that EU rules on post and parcel delivery are fit for purpose, ensuring reliable delivery options for consumers and businesses whilst also protecting those working in the sector through safe and secure employment conditions.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. — Καταψηφίσαμε την έκθεση σχετικά με την εφαρμογή της οδηγίας για τις ταχυδρομικές υπηρεσίες αφού προωθούσε τον περιορισμό της ικανότητας των κρατών μελών να αποφασίζουν πώς να διαχειρίζονται τις δημόσιες ταχυδρομικές υπηρεσίες τους.
                  

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections.

Krzysztof Hetman (PPE),
na piśmie. – Głosowałem za przyjęciem sprawozdania o stosowaniu dyrektywy o usługach pocztowych. Mówiąc o usługach pocztowych. W moim przekonaniu musimy skupić się przede wszystkim na usprawnieniu swobodnego świadczenia usług wewnątrz Unii Europejskiej oraz zwiększeniu ich dostępności i przystępności na poziomie krajowym i transnarodowym, przy równoczesnym dostosowaniu się do zmian gospodarczych, społecznych i technicznych.
                  

                     Pragnę podkreślić, że potrzebna jest poprawa przejrzystości i atrakcyjności cen, wprowadzenie funkcjonalnego mechanizmu rozwiązywania sporów i skarg, a także rozwiązań technologicznych umożliwiających czytelne monitorowanie przesyłek. Konieczne jest też zwiększenie powszechności usług pocztowych oraz ich zasięgu geograficznego, aby obywatele zamieszkujący regiony wiejskie, górskie czy też odległe posiadali dostęp do wysokiej jakości usług odpowiadających ich potrzebom.
                  

                     Ważną kwestią pozostają prawa pracowników branży pocztowej, których wysoka mobilność wymaga m.in. gwarancji bezpiecznego środowiska pracy i ochrony zdrowia.
                  

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report because the UK already has an established national regulatory authority (NRA) and has already proven that it is able to monitor the delivery network without the interference of the EU.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – The volume of letter deliveries has decreased in recent years, and this has led to a decrease in the competitiveness of the market. I voted for the report, which calls for greater transparency regarding pricing conditions and performance in postal services.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o primjeni Direktive o poštanskim uslugama jer smatram da tržište poštanskih usluga ima snažne izglede za rast i povećanje konkurentnosti, posebno zahvaljujući napretku informacijskih i komunikacijskih tehnologija koje pružaju mogućnosti za inovacije i omogućavaju širenje tržišta poštanskih usluga.
                  

                     Iako države članice bilježe veliki pad komunikacije u papirnatom obliku, s druge strane, prihodi od paketa i ekspresnih usluga sada čine više od polovice ukupnih prihoda u sektoru poštanskih usluga. Ovakav, konkurentan, inovativan te brzo rastući sektor svakako treba promicati i očuvati učinkovito tržišno natjecanje o kojem govori upravo ovo izvješće za koje sam glasao.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report because the UK already has an established national regulatory authority (NRA) and has already proven that it is able to monitor the delivery network without the interference of the EU.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur l'application de la directive sur les services postaux qui vise à promouvoir et à préserver une concurrence effective dans le secteur des services postaux. Le secteur postal de l'Union, qui représente 0,72 % du PIB de l'Union, reste un contributeur fondamental de la cohésion sociale, économique et territoriale et du développement du marché unique numérique. L'existence de services de distribution postale et de livraison de colis abordables et fiables est un élément crucial pour le marché unique.
                  

Eva Kaili (S&D),
in writing. – The Postal Services Directive is an essential part of the unveiling of the digital single market. As rapporteur for the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy on geo-blocking, I see the Postal Services Directive as the completion of a grand strategy. I therefore voted for Markus Ferber's report.

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Papiergestützte Kommunikation ist europaweit rückläufig. Andererseits ist die Anzahl an Paketen stark gestiegen, und der Umsatz aus der Zustellung von Paketen und Eilzustellungen macht im Durchschnitt mehr als die Hälfte der Gesamteinnahmen von Postdienstleistern aus. Die nationalen Regulierungsbehörden sind daher aufgefordert, die Ausweitung ihrer Aufgaben im Rahmen der neuen Verordnung im Paketmarkt zu adaptieren. Dieser Aufforderung ist nichts entgegenzusetzen, da eine Festsetzung von Mindeststandards für alle Betreiber – und damit der gesamten Branche – Vorteile bringt. Ich stimme daher dem vorliegenden Bericht zu.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – EU rules on postal services guarantee all citizens the right to affordable and regular postal deliveries, and this review of the EU postal market makes clear that these rights need to be protected. The review also recognises the continued growth in online shopping options and alternative postal services. It is vital that EU rules on post and parcel delivery are fit for purpose, ensuring reliable delivery options for consumers and businesses whilst also protecting those working in the sector through safe and secure employment conditions.

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Az egyre gyakoribb e-szolgáltatások és online vásárlások ellenére a klasszikus postai szolgáltatások napjainkban is elengedhetetlenek. Különösen szükséges azok biztosítása azokban a távolabb eső régiókban, ahol nincs megfelelő internetlefedettség. A postai szolgáltatásokról szóló harmadik irányelv még 2008-ban megnyitotta az utat a postai szolgáltatások belső piacának a megalkotása felé. 2013-ra minden tagállamban megtörtént a piacnyitás. Az elmúlt időszakban azonban olyan jelentős változások történtek a postai szolgáltatások piacán, amelyek szükségessé teszik az irányelv alkalmazásának felülvizsgálatát.
                  

                     A klasszikus papíralapú kommunikáció – levelek és napilapok, folyóiratok kézbesítése – rohamosan csökken, miközben az elektronikus vásárlásoknak köszönhetően a csomagküldés volumene egyre növekszik. Nagyon fontos a belföldi szolgáltatásokon túl a határon átnyúló postai szolgáltatások biztosítása, méghozzá átlátható és elfogadható árakon, a jelen kor vívmányainak felhasználása mellett (például a küldemény útjának követése – track-and-trace). Az egyik fő prioritás a postai szolgáltatások szektorban történő effektív versenyhelyzet megtartása és előmozdítása a felhasználók igényeinek figyelembevétele mellett. Ezekkel a célokkal a Fidesz Néppárti Delegációjának tagjaként én is azonosulok, ezért szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Negli ultimi anni vi è stato un cambiamento repentino nel settore dei servizi postali. Se da un lato sono diminuite le comunicazioni cartacee, dall'altro, grazie alla tecnologia e al nuovo modo di effettuare acquisti online, sono aumentate le spedizioni di pacchi. Ad oggi, questo settore della posta fornisce più del 50% del ricavato totale. Il settore postale dell'Unione continua, infatti, a contribuire alla coesione sociale, economica e territoriale e allo sviluppo del mercato unico digitale, ed è quindi di vitale importanza per la comunicazione, che tali servizi vengano effettuati con efficienza e a prezzi accessibili. Si chiede, dunque, alla Commissione di promuovere e salvaguardare la concorrenza nel settore, in modo tale da raggiungere gli obiettivi di Europa 2020 verso una crescita sostenibile e un'economia più competitiva. Per le ragioni sopraesposte, voto a favore della proposta del Parlamento sull'applicazione della direttiva sui servizi postali.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte car il vise à libéraliser le marché des colis en Europe au détriment des consommateurs et au profit des grandes entreprises du secteur.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Malgré l'objectif affiché de protection des salariés et du service universel, ce rapport n'a pour but que la libéralisation et l'uniformisation complètes du marché des colis en Europe pour accroître les bénéfices des entreprises de messagerie (DHL, Deutsche Post, etc.) et des vendeurs en ligne (Amazon, etc.).
                  

                     J'ai dès lors voté contre cette résolution.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de esta resolución porque concluye que, pese a la crisis y a la caída del mercado de la mensajería por carta por la sustitución electrónica, la directiva y el Servicio Postal Único funcionan relativamente bien.
                  

                     Además, propugna un equilibrio entre la libre competencia, las exigencias de los consumidores, la sostenibilidad del servicio universal y su financiación y el mantenimiento de los puestos de trabajo.
                  

                     Por otro lado, las demandas de la resolución piden que se establezca un sector postal que garantice la sostenibilidad del servicio universal, con bajos precios para los consumidores pero al mismo tiempo de alta calidad, con servicios de 
                           ‘track and trace’
                        , rápidos, abiertos a todos los operadores, servicios comerciales transparentes a todos los otros operadores y al mismo tiempo con trabajadores con unas buenas condiciones de trabajo, formados y que se garantice un empleo estables. También se pide reiteradamente el mantenimiento de un empleo de calidad en el sector y se critica la creciente precariedad en algunas formas de empleo.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe se posiciona de tal modo que la liberalización de los servicios postales aparece como poco más o menos que inevitable. De este modo, a pesar que contiene toda una serie de recomendaciones sobre la mejora de las condiciones laborales y la protección del servicio universal con las que podría estar de acuerdo, en el fondo sirve para legitimar las reformas que han permitido la terrible degradación de las normas de trabajo en el sector postal, la ruina de los operadores públicos y la pérdida de calidad en el servicio al cliente final. Por ello, he votado en contra.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – El objetivo general del presente informe de iniciativa es abordar cuestiones específicas relacionadas con los servicios de paquetería transfronterizos y presentar la opinión del Parlamento para cambiar la Directiva sobre servicios postales.
                  

                     El Parlamento reitera la importancia de que los mercados funcionen de manera más eficaz, aumentando la coherencia de la supervisión reglamentaria de los mercados de paquetería y fomentando la competencia. Además, subraya la necesidad de incrementar la transparencia de los precios para reducir así las diferencias de precio injustificadas y las tarifas abonadas por los particulares y las pequeñas empresas, especialmente en zonas remotas.
                  

                     Doy mi voto positivo para la aprobación de este informe por estar de acuerdo con las directrices aquí definidas. En sede de IMCO, como ponente del PPE en el informe legislativo sobre la Propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo sobre los servicios de paquetería transfronterizos, trabajaré para que se cumplan estos objetivos. Necesitamos de una nueva legislación para desarrollar el mercado único digital y aumentar el comercio electrónico transfronterizo y la inclusión digital. Más y mejor Europa para las empresas es regenerar empleo y crecimiento.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report, which promotes effective competition in the postal services sector as it faces challenges such as e-substitution on one hand and online shopping on the other.

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s návrhem, aby řidiči v oblasti doručování byli monitorováni ‘pomocí digitálních monitorovacích zařízení instalovaných ve vozidlech’, a to dokonce bez ohledu na to ‘zda se jedná o osoby samostatně výdělečně činné, subdodavatele, dočasné pracovníky nebo smluvní zaměstnance’. Považuji to za snahu o státní dohled ve stylu Velkého bratra. Nesouhlasím ani s požadavkem, aby ‘Komise a členské státy o trhu s doručováním balíků shromažďovaly více údajů’.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Revizijom poštanskih usluga iz 2008. ostvareni su ključni ciljevi liberalizacije europskih poštanskih usluga koje su se uvelike izmijenile od punog otvaranja tržišta. Nove tehnologije zaslužne su za olakšavanje kupovine na internetu i povećani broj pošiljaka i paketa povjerenih poštanskim operaterima, pa zbog toga prihodi od paketa i ekspresnih usluga čine više od polovice ukupnih prihoda u sektoru poštanskih usluga.
                  

                     Izvješće naglašava kako su dobre poštanske usluge važan dio komunikacije na unutarnjem tržištu EU-a, a poštarski sektor daje ključan doprinos društvenoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji i razvoju jedinstvenog digitalnog tržišta. E-trgovina je pokretač za rast tržišta, a tržište dostave paketa je visoko konkurentno. Potrošači i mala poduzeća žale se da ih problemi s dostavom paketa i visoke cijene odvraćaju od korištenja poštanskih usluga, pogotovo pri prodaji ili kupnji iz drugih država članica.
                  

                     Promicanje veće konkurencije u ovom sektoru važno je za ostvarenje ciljeva održivog rasta u okviru strategije Europa 2020., odnosno gospodarstva koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa i većoj konkurentnosti, stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – The postal market is still an area of the economy with strong prospects for growth and increasing competition. It is important to establish affordable and reliable parcel delivery services as part of the realisation of the digital single market, and to promote the strategy on e-commerce and cross-border parcel delivery.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – V oblasti univerzálnych poštových služieb je zamestnaných v Európskej únii 1,2 milióna ľudí. Ďalšie stovky tisíc zamestnancov pracujú v nadväzujúcich službách. Komisia a členské krajiny musia vytvárať podmienky na inovatívne riešenia v tomto sektore tak, aby sa ďalej podporoval rast zamestnanosti a zároveň aby sa modernizovali činnosti v týchto službách. V záujme ochrany zamestnancov je potrebné monitorovať dodržiavanie pracovnoprávnych predpisov pri výkone tohto zamestnania a dbať na prijímanie opatrení, ktoré zlepšia pracovné a sociálne podmienky zamestnancov.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την εφαρμογή της οδηγίας για τις ταχυδρομικές υπηρεσίες για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 14/9/2016,καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     Malgré l'objectif affiché de protection des salariés et du service universel, ce rapport n'a pour but que la libéralisation et l'uniformisation du marché des colis en Europe. Chaque proposition est en contradiction la plus totale. Par exemple, le rapport réaffirme la nécessité de maintenir le service universel en faisant fi du fait que cette exigence entre en opposition avec la concurrence érigée en idéal indépassable. Le but est d'accroitre les bénéfices des entreprises de messagerie (DHL, Deutsche Post, etc.) et des vendeurs en ligne (Amazon, etc.).
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
in writing. — I voted in favour of the report on the application of the Postal Services Directive. Of all the key points listed, I have to agree with the importance of ensuring that there are no barriers to the accessibility of parcel deliveries, especially to citizens with disabilities or those living in remote areas. Not only do deliveries matter, but I would also stress the serious need to improve quality of service and to protect consumers' rights in order to restore consumer confidence.

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Mi apoyo al informe desde el que el Parlamento instamos a la Comisión a una correcta aplicación de la Directiva sobre servicios postales, con el fin de fomentar y garantizar una competencia efectiva en el sector.
                  

                     Este fomento de la competencia, se recuerda en la propuesta de resolución que hemos aprobado, reviste gran importancia para la consecución de los objetivos de la Estrategia Europa 2020 en materia de crecimiento sostenible en una economía eficiente cuanto a los recursos y más competitiva.
                  

                     Contar con buenos servicios postales es uno de los pilares de la comunicación dentro del mercado interior de la Unión. Por eso, es preciso asegurar el buen funcionamiento del sector.
                  

Emmanuel Maurel (S&D),
par écrit. – Jean-Claude Juncker lui-même semble avoir entendu, à défaut de le prendre en compte, que la libéralisation aveugle ne peut plus constituer la feuille de route de l'Union. L'Europe sociale, ‘l'Europe qui protège’, pour reprendre ses mots, est la première priorité.
                  

                     Pour les services postaux, nous avons encore la possibilité de ne pas répéter les erreurs du passé, avec la libéralisation forcée de l'énergie ou du transport ferroviaire. Le texte sur le bilan et les perspectives de la directive ‘Services postaux’, porté par le PPE, ne tient pas compte de ces erreurs.
                  

                     La seule obsession de ce texte est l'ouverture au marché et à la concurrence. On sait que lorsqu'il existe un monopole naturel ou un monopole d'État qui assure le service universel, cela demande un soutien artificiel aux nouveaux entrants, en sacrifiant la rentabilité des grands opérateurs historiques, qui sont encore parfois des services publics. En outre, le rapport propose de supprimer l'exonération TVA, qui ne favorise pourtant pas les opérateurs, mais les usagers particuliers du service universel, qui verraient leurs frais augmenter si l'exonération TVA était supprimée.
                  

                     Ce texte constitue donc à mon sens une erreur économique, politique et sociale. J'ai voté contre.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Αναμφισβήτητα, οι σωστές και αποτελεσματικές σε λειτουργία ταχυδρομικές υπηρεσίες αποτελούν ζωτικό και καίριο μέρος των επικοινωνιών στην εσωτερική αγορά της ΕΕ. Ο ταχυδρομικός τομέας της ΕΕ είναι και παραμένει θεμελιώδης παράγοντας κοινωνικής, οικονομικής και εδαφικής συνοχής. Σε μια ενιαία αγορά θα πρέπει να υπάρχουν οικονομικά προσιτές και αξιόπιστες κυρίως ταχυδρομικές υπηρεσίες. Για ένα πρόσθετο λόγο οι ταχυδρομικές υπηρεσίες επιβάλλεται να λειτουργούν σωστά και αποτελεσματικά αφού τομείς όπως το ηλεκτρονικό εμπόριο, οι εκδόσεις, οι ασφάλειες, οι τραπεζικές εργασίες και άλλα εξαρτώνται σε μεγάλο βαθμό από την ταχυδρομική υποδομή. Για όλους αυτούς τους λόγους υπερψηφίζω την έκθεση για την εφαρμογή της οδηγίας για τις ταχυδρομικές υπηρεσίες.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Hier wird berichtet, dass der Wettbewerb auf dem Briefmarkt stark unterentwickelt ist. Durch einen höheren Wettbewerb würden die Preise für den Endkunden, analog zum Paketmarkt, sinken. Das befürworte ich.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Pritariu EP pateiktam pranešimui dėl Pašto paslaugų direktyvos taikymo. Vienas iš pagrindinių direktyvos uždavinių – skatinti ir apsaugoti veiksmingą konkurenciją pašto paslaugų sektoriuje. Bendrajai rinkai vis dar labai svarbu, kad pašto ir siuntinių pristatymas būtų prieinamas ir patikimas. Pašto paslaugoms priskiriama daug įvairių paslaugų: nuo laiškų ir siuntinių siuntimo iki pridėtinės vertės paslaugų teikimo. Nuo pašto infrastruktūros labai priklauso kiti sektoriai, pavyzdžiui, elektroninė prekyba, leidyba, užsakomoji prekyba paštu, draudimas, bankininkystė ir reklama.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La directive sur les services postaux de 2008 a atteint ses objectifs de libéralisation des services postaux. Le rapport qui nous est proposé s'attache à assurer que les conditions de la concurrence soient bien respectées. Ainsi, il rappelle que ‘l'exonération de TVA pour les services postaux doit être appliquée d'une manière qui réduise les distorsions de concurrence entre les anciens monopoles et les nouveaux venus sur le marché’. Si certains constats sont réalistes, le rapport ne propose aucune piste pour y remédier. Ainsi, le rapport se contente de ‘noter’‘l'augmentation du nombre de salariés à temps partiel, de travailleurs intérimaires et d'indépendants dans le secteur’. Ou encore de déplorer ‘les tentatives de contournement des réglementations actuelles en matière de salaire minimum par l'augmentation de la charge de travail à un point tel qu'elle ne peut être exécutée pendant les heures de travail rémunérées’. Aussi les quelques éléments concédés sur l'emploi, tels que la demande de garantie ‘de conditions de travail décentes’, ne peuvent faire oublier le désastre social qui a accompagné la libéralisation de ce secteur (11 700 emplois supprimés à la Poste française en 2010). Je vote contre ce texte qui s'en satisfait.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Malgré l'objectif affiché de protection des salariés et du service universel, ce rapport n'a pour but que la libéralisation et l'uniformisation complètes du marché des colis en Europe pour accroître les bénéfices des entreprises de messagerie (DHL, Deutsche Post, etc.) et des vendeurs en ligne (Amazon, etc.).
                  

                     J'ai dès lors voté contre cette résolution.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – O mercado dos serviços postais ainda é uma área da economia com fortes perspetivas de crescimento e de aumento da concorrência, embora entre 2012 e 2013 o serviço de correspondência geral tivesse diminuído, em média, 4,85 % na UE, de acordo com a base de dados da Comissão Europeia sobre estatísticas dos serviços postais, o que é consentâneo com a diminuição do volume de correspondência durante os últimos dez anos, em grande medida devido ao processo de substituição por meios eletrónicos.
                  

                     A Diretiva Serviços Postais proporciona aos Estados-Membros a flexibilidade necessária para lidar com as especificidades locais e garantir a sustentabilidade a longo prazo da prestação de serviços universal, ao mesmo tempo que responde às necessidades dos utilizadores e se adapta às mudanças no contexto técnico, económico e social.
                  

                     Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in favour of this resolution on the application of the Postal Services Directive following the opening up of the market, as it stresses the need to assess the impact on those employed in the sector and also to promote competitiveness.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — Les services postaux ont subi des changements impressionnants depuis l'ouverture complète du marché du secteur postal en 2008: les communications sur papier ont diminué alors que les colis et courriers express ont augmenté suite aux achats en ligne. La directive relative aux services postaux de 2008 doit être à nouveau adaptée afin de pouvoir répondre aux besoins et attentes des consommateurs européens. De bons services postaux sont essentiels à la communication sur le marché intérieur de l'Union européenne. Notre politique au niveau européen vise non seulement à achever le marché intérieur pour les services postaux, mais aussi à garantir à tous les citoyens et à toutes les entreprises un accès à des services postaux efficaces, fiables et de grande qualité à des tarifs abordables, sur l'ensemble du territoire de l'UE. Je soutiens donc l'élaboration et l'application d'un cadre réglementaire qui propose des services universels de qualité avec une marge de manœuvre minimum. Il s'agit de rester attentif au bon équilibre entre prospérité économique, bien-être social et cohésion de l'UE. Ceci n'est possible que par la mise en place d'autorités de régulation indépendantes comme le prévoit cette nouvelle directive.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Revíziou smernice o poštových službách z roku 2008 boli dosiahnuté kľúčové ciele liberalizácie európskych poštových služieb. Dobré poštové služby sú dôležitou súčasťou komunikácie na vnútornom trhu EÚ, aj keď v dôsledku technologického pokroku a digitalizácie došlo k výraznej zmene poštového odvetvia. Množstvo listových zásielok v EÚ v dôsledku nahradenia papierovej pošty digitálnymi nástrojmi klesá, zatiaľ čo v odvetví expresných zásielok dopyt narastá. Poskytovanie služieb má zásadný význam z hľadiska regionálneho rozvoja, sociálneho začlenenia a hospodárskej a územnej súdržnosti EÚ a zohráva dôležitú úlohu vo vidieckych a vzdialených oblastiach. Podpora efektívnej hospodárskej súťaže v odvetví poštových služieb a jej ochrana sú prioritou. Podpora intenzívnejšej hospodárskej spolupráce je dôležitá pre dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020 týkajúcich sa konkurencieschopného hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which calls for improved transparency as regards public pricing conditions and service performance (delivery options, final delivery and reliability), especially when it comes to e-commerce.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványa a postai szolgáltatások helyzetét tekinti át azok liberalizációja, a postai szolgáltatásokról szóló irányelv 2008-as felülvizsgálata óta. megállapítja, hogy a papíralapú kommunikáció, a levelezés visszaszorulását ellensúlyozta az online vásárlás elterjedésével növekvő volumenű csomagforgalom. Az adatokat áttekintve arra a következtetésre jut, hogy a postai ágazat a szociális, gazdasági és területi kohézió, valamint a digitális egységes piac kialakításának alapvető eleme, a megfizethető és megbízható postai és csomagküldő szolgáltatások továbbra is döntő fontosságúak az egységes piac számára. Az állásfoglalás-tervezetet megszavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Depuis 2008, le secteur des services postaux est complètement libéralisé et soumis à la concurrence. Parallèlement, l'utilisation de plus en plus importante des courriers électroniques ne cesse de faire diminuer le nombre d'envois de lettres, alors que, dans le même temps, les achats en ligne ne cessent de faire augmenter le nombre de colis livrés.
                  

                     Ce rapport a donc pour but de redéfinir auprès de la Commission de nouveaux objectifs en matière de services postaux.
                  

                     Il y est proposé la séparation totale des fonctions d'opérateur postal et de régulation postale, la nécessité de maintenir le service universel et la chasse aux subventions publiques vues comme une distorsion de concurrence, et le but est d'obtenir, à terme, un secteur postal européen intégré.
                  

                     Cette directive étant une pierre supplémentaire apportée à l'édification du marché unique, nous votons contre ce texte qui en fait la promotion.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport demande un accroissement de la concurrence et c'est justement cette concurrence et la fin des monopoles publics qui permettent, qui facilitent et même incitent au recours au dumping social, à l'utilisation de travailleurs détachés, au travail dissimulé, ceci pour être compétitif sur les prix alors même que les services de livraison ne nécessitent que peu de qualifications pour un grand nombre d'emplois.
                  

                     Le rapport réaffirme que le but de la directive sur les services postaux est d'obtenir à terme un secteur postal intégré, par l'interopérabilité et une définition européenne de normes minimales à respecter. En clair, une fois de plus, l'uniformisation par le bas. C'est déjà le cas dans de nombreux pays de l'ouest européen où la qualité du service postal ne cesse de diminuer pour pouvoir faire face à la concurrence.
                  

                     Je me prononce donc contre ce texte.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – EU rules on postal services guarantee all citizens the right to affordable and regular postal deliveries, and this review of the EU postal market makes clear that such rights need to be protected. The review also recognises the continued growth in online shopping options and alternative postal services. It is vital that EU rules on post and parcel delivery are fit for purpose, ensuring reliable delivery options for consumers and businesses whilst also protecting those working in the sector through safe and secure employment conditions.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport relatif à l'application de la directive sur les services postaux. Ce texte rappelle notamment que les services postaux ont une obligation de service universelle. Par conséquent, il demeure essentiel que tous les utilisateurs y aient accès et que les prix pratiqués soient raisonnables. Dans ce contexte, le rapport rappelle l'importance du rôle joué par les autorités de régulation nationales.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai approuvé le rapport de mon collègue Markus Ferber concernant l'application de la directive sur les services postaux. Le secteur postal de l'Union européenne reste un contributeur fondamental de la cohésion sociale, économique et territoriale. Il est essentiel que nous puissions bénéficier d'un service postal accessible et fiable dans le cadre du marché unique. De nombreux autres domaines sont directement touchés par ce secteur, comme le commerce, l'assurance, la publicité, le système bancaire, etc.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Key objectives of the liberalisation of European postal services have been achieved following the revision of postal services in 2008. Postal services went through formidable changes after the full market opening of the sector in that year. The growth of e-commerce increased the business-to-consumer segment of the parcel and packets market so that, Europe-wide, postal services account for 0.62% of the EU's GDP. I voted for this report, which promotes and safeguards effective competition in the postal services sector.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece acesta susține punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale, aducând, în același timp, completări de substanță.
                  

                     Consider că este foarte important ca, în contextul competiției de pe această piață, drepturile consumatorului să fie protejate. În acest sens, simplificarea procedurilor de tratare a reclamațiilor și mecanismele de soluționare a litigiilor, sunt foarte importante.
                  

                     De asemenea, având în vedere caracterul transfrontalier al acestor servicii, consider că aceste proceduri trebuie să protejeze drepturile consumatorilor în toate statele membre.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Poštovní služby patří k důležitým segmentům vnitřního trhu EU a zprávu zabývající se touto tematikou proto považuji za velmi potřebnou. Tato potřebnost je dána i tím, že trh s poštovními službami v EU prochází dynamickým vývojem charakterizovaným nárůstem balíkových zásilek a doručování online. Zpráva správně zmiňuje nutnost posílení spolupráce mezi národními regulačními orgány s cílem dosáhnout větší účinnosti a interoperability u přeshraničního doručování a pozornost věnuje rovněž problematice všeobecné služby. Za zmínku stojí rovněž vyzdvihnutí vazby mezi realizací jednotného digitálního trhu a cenově dostupnými a spolehlivými službami doručování balíků. Jakékoli nové právní předpisy v oblasti trhu s doručováním balíků proto musí být přiměřené a nesmí narušovat rozvoj služeb s přidanou hodnotou, jako jsou sledování pohybu zásilek, místa k vyzvednutí a k předání k odeslání, možnost zvolit si čas doručení a vhodné postupy vracení zásilek.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted against this report, which followed a review of the application of the Postal Services Directive across the EU.
This Directive has been disastrous for public services, jobs and workers' rights in Ireland and throughout the EU. The liberalisation of postal services under the directive has resulted in the closure of post offices across Ireland, and the postal service in the North especially has been decimated as a result. The report supported the ongoing implementation of the directive, and for that reason I voted against it.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Laut diesem Bericht ist der Markt für den Briefverkehr stark unterentwickelt. Dementsprechend würde ein höherer Wettbewerb die Preise für den Endkunden senken. Das befürworte ich.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. Postiteenused on aastate vältel märkimisväärselt muutunud, paberipõhine kirjavahetus on vähenenud ning postiteenuste pakkujad esitlevad laiapõhiseid teenuseid madalamate hindadega. Direktiiv aitab kaasa postipakkide majandamise ühise turu lõpuleviimisele.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report because the UK already has an established national regulatory authority (NRA) and has already proven that it is able to monitor the delivery network without the interference of the EU.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Cari colleghi, esprimerei su questo testo il mio pieno supporto.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — Postal services continue to play a vital role across the European Union, although the nature of that role is changing as new technologies are driving both e-substitution and an increasing volume of online purchases. As a member of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, I work for fair competition in all industries of the EU. Hence I voted in favour, because promoting more competition in this sector is also important in reaching the Europe 2020 goals for sustainable growth in a resource-efficient and more competitive economy.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Unatoč mnogim promjenama koje su zahvatile poštanski sektor, on i dalje ostaje vrlo važan za EU-u, pogotovo za društvenu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju. EP je imao to u vidu kad je oblikovao ovaj prijedlog rezolucije koji podržavam iz mnogo razloga. EP predlaže da se nacionalni propisi pojedinih država članica trebaju uskladiti s Direktivom o poštanskim uslugama, čime će se postići homogenost ovog sektora u svim zemljama članicama.
                  

                     Parlament se oslanja također i na Komisiju u mnogim pitanjima koja prate poštanske usluge općenito. Poziva je da još jednom potvrdi da niska razina gustoće naseljenosti nije opravdan razlog za smanjenje učestalosti dostave, jer svi imaju pravo na jednaku ponudu usluge. Također EP poziva na suradnju između država članica i Komisije u nadziranju pružanja poštanskih usluga zbog transparentnosti i pravednosti.
                  

                     Rezolucija više puta naglašava transparentnost, što pozdravljam, posebno kada je riječ o transparentnosti u pogledu mogućnosti dostave te kvalitete i uspješnosti s ciljem izgrađivanja povjerenja kod korisnika. Ono što također smatram dobrim prijedlogom jest osiguravanje dostojnih radnih uvjeta za sve zaposlenike u sektoru poštanskih usluga.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Depuis 2008, les marchés des services postaux sont complètement soumis à la concurrence. Parallèlement, l'emploi du courrier électronique ne cesse de faire diminuer le nombre d'envois de lettres alors que les achats en ligne ne cessent de faire augmenter le nombre de colis livrés, ce qui génère de fabuleux profits pour les vendeurs en ligne (Amazon, fnac, cdiscount, etc.) et les livreurs de colis (UPS, DHL, fedex, etc.). Ce rapport a pour but de redéfinir auprès de la Commission de nouveaux objectifs en matière de services postaux. Malgré quelques objectifs affichés de protection des salariés et de service universel, il s'agit encore d'un texte prônant la libéralisation outrancière qui conduira, comme toujours, à une diminution du service dans les zones les plus difficiles d'accès et les moins rentables et à une dégradation des conditions de travail des employés du secteur. Je vote donc contre ce rapport.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Ho sostenuto questa relazione perché credo che il mercato dei servizi postali, grazie ad un'accresciuta concorrenza, può rappresentare un importante volano per la crescita economica, l'innovazione tecnologica e lo sviluppo di servizi ad alto valore aggiunto. In quanto servizi di interesse generale, i servizi postali sono anche uno strumento importante di promozione della coesione sociale e la relazione, grazie all'ottimo lavoro svolto in commissione trasporti dal gruppo S&D, stabilisce che gli Stati membri sono tenuti a garantire buone condizioni di lavoro a tutti gli impiegati del settore. L'impegno dei parlamentari S&D ha inoltre fatto sì che il testo finale adottato contenesse anche una serie di altri punti molto importanti: una migliore definizione di servizi di pubblica utilità, al fine di garantire un buon livello del servizio per i consumatori; un coordinamento semplificato tra le autorità nazionali di regolamentazione, in vista di una maggiore interoperabilità transfrontaliera; l'indicazione agli Stati membri di procedere all'armonizzazione delle procedure di autorizzazione per ridurre le barriere ingiustificate all'ingresso di competitori nei loro mercati; e la richiesta di maggiore trasparenza riguardo alla determinazione dei prezzi e alla valutazione della qualità del servizio. Per questi motivi ho votato a favore della relazione.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Revizijom poštanskih usluga iz 2008. ostvareni su ključni ciljevi liberalizacije europskih poštanskih usluga. Međutim, zbog digitalizacije društva poštanske usluge su se promijenile te je u mnogim državama članicama zabilježen pad ove vrste komunikacije. Poštanski sektor EU-a i dalje daje ključan doprinos društvenoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji i razvoju jedinstvenog digitalnog tržišta.
                  

                     Važno je promicati i očuvati učinkovito tržišno natjecanje u sektoru poštanskih usluga što će dovesti i do ostvarenja ciljeva održivog rasta u okviru strategije Europa 2020., odnosno gospodarstva koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa i većoj konkurentnosti, zbog čega sam podržao izvješće zastupnika Ferbera.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Zmiana przepisów w sprawie usług pocztowych z 2008 r. pozwoliła osiągnąć kluczowe cele liberalizacji europejskich usług pocztowych. Niemniej od chwili pełnego otwarcia w 2008 r. rynek usług pocztowych przeszedł olbrzymie zmiany. Z jednej strony w wielu państwach członkowskich spadła ilość korespondencji papierowej. Z drugiej strony nowe technologie zwiększają wygodę zakupów online i tym samym liczbę paczek dostarczanych przez operatorów pocztowych. W efekcie ponad połowa całkowitych przychodów sektora pocztowego pochodzi z dostawy paczek i przesyłek ekspresowych.
                  

                     W sprawozdaniu podkreślono obowiązek zapewnienia, na przystępnych warunkach, wysokiej jakości usług powszechnych, których zakres obejmuje co najmniej pięć dni doręczania i pięć dni wybierania przesyłek w tygodniu dla każdego obywatela UE. Podkreślono również, że – biorąc pod uwagę ograniczenia charakteryzujące każdy rynek – należy pozostawić pewną elastyczność operatorom, aby zorganizować tę usługę powszechną. Zwrócono uwagę na niezależność krajowych organów regulacyjnych i położono nacisk na interoperacyjność oraz podkreślono, że każde państwo członkowskie posiada pewien margines swobody w stosowaniu dyrektywy w sprawie usług pocztowych. Niniejszym poparłem sprawozdanie.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Le secteur des services postaux en Europe est fondamental pour la cohésion économique et sociale de l'ensemble des territoires européens. J'ai voté en faveur de ce rapport portant sur l'application de la directive sur les services postaux pour rappeler l'importance de poursuivre la libéralisation du secteur pour permettre une concurrence saine, offrant ainsi aux clients un choix réel et une qualité de service accrue. Un prix abordable, une couverture géographique renforcée permettant l'accessibilité et l'accroissement des services postaux transfrontaliers doivent continuer à être des priorités pour les opérateurs et les autorités nationales compétentes.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – A adoção da Diretiva n.o 2008/6/CE foi crucial para atingir os objetivos fundamentais da liberalização dos serviços postais europeus. Com efeito, os serviços postais integram uma grande variedade de serviços, desde a entrega de cartas e encomendas a lares e escritórios, até à promoção de serviços de valor acrescentado (e-commerce, seguros, banca, publicidade).
                  

                     O referido setor é uma parte importante da comunicação no mercado interno da União Europeia, tendo um papel fundamental na coesão social, territorial e económica europeia.
                  

                     Sucede, porém, que, hodiernamente, os serviços postais sofreram mudanças na forma de procura dos seus serviços, pelo que muitos destes serviços passaram a ser prestados por recurso a meios digitais, o que se antolha, desde logo, pelo aumento das compras e das entregas de encomendas em linha.
                  

                     O presente relatório conclui que promover a competição deste setor é importante para atingir os objetivos estabelecidos com a estratégia 2020.
                  

                     Por conseguinte, por identificar o setor dos serviços postais europeu como parte vital da comunicação no mercado interna e por partilhar a consideração de que a estratégia 2020 é, neste domínio, fundamental, voto favoravelmente o presente relatório.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report because the UK already has an established national regulatory authority (NRA) and has already proven that it is able to monitor the delivery network without the interference of the EU.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – A revisão dos serviços postais em 2008 alcançou objetivos fundamentais quanto à sua liberalização. Contudo, sofreram enormes alterações desde a abertura total do mercado. As comunicações em suporte de papel registaram uma grande quebra e o número de cartas diminuiu em toda a UE. Por outro lado, as novas tecnologias tornam mais convenientes as compras em linha e, portanto, fazem aumentar o número de embalagens e de encomendas processadas pelos operadores postais.
                  

                     Nos últimos cinco anos, o segmento ‘empresas a consumidores’ cresceu rapidamente nos mercados de encomendas e embalagens.
                  

                     Bons serviços postais são uma parte essencial da comunicação no mercado interno da UE. No entanto, a principal tendência incide nos serviços de entrega de encomendas, devido ao desenvolvimento do comércio eletrónico.
                  

                     Entretanto, a entrega de encomendas é um setor competitivo, inovador e em rápido crescimento. Estima-se que o setor dos serviços de entrega expresso europeu empregava 272 mil trabalhadores em 2010 e prevê-se que esse número aumente para 300 mil até 2020.
                  

                     Para finalizar, uma das principais tarefas da Comissão é promover e salvaguardar a concorrência efetiva no setor dos serviços postais.
                  

                     Face ao exposto, votei favoravelmente esta diretiva.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Respuesta del Parlamento al informe de la Comisión sobre la implementación de la Directiva sobre Servicios Postales cinco años después de su entrada en vigor. El informe es positivo y concluye que, pese a la crisis y a la caída del mercado de la mensajería por carta por la sustitución electrónica, la directiva y el Servicio Postal Único funcionan relativamente bien. La principal aportación se refiere a la regulación del sector de la paquetería que no cubre la Directiva de servicios postales, aspecto sobre el que la Comisión ha presentado una propuesta de reglamento.
                  

                     El informe propugna un equilibrio entre la libre competencia, las exigencias de los consumidores, la sostenibilidad del servicio universal y su financiación y el mantenimiento de los puestos de trabajo. Se pide un sector postal que garantice la sostenibilidad del servicio universal, con bajos precios para los consumidores pero al mismo tiempo de alta calidad, con servicios de ‘track and trace’, rápidos, abiertos a todos los operadores, servicios comerciales transparentes a todos los otros operadores y al mismo tiempo con trabajadores con unas buenas condiciones de trabajo, formados y que se garantice un empleo estables.
                  

                     Por estos motivos, he votado a favor de este Informe.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport qui vise à évaluer la mise en œuvre de la directive sur les services postaux car celui-ci contient des recommandations importantes.
                  

                     Je suis totalement en faveur du maintien d'un service universel et je refuse catégoriquement que des politiques discriminatoires fondées sur la densité de population comme c'est le cas en Italie se multiplient. Habitant dans une région rurale où la densité de population est inférieure à la moyenne du pays, je militerai toujours pour que les services, notamment postaux, soient identiques à ceux fournis dans les autres régions.
                  

                     Je soutiens également les recommandations visant à améliorer les services postaux transfrontaliers et la lutte contre la dégradation des conditions de travail. S'il est important d'améliorer sans cesse la qualité des services postaux, cela ne peut se faire au détriment des conditions de travail.
                  

                     Enfin, je mentionnerai le paragraphe important qui vise à promouvoir l'installation de tachygraphes à bord des véhicules de transport de moins de 3,5 tonnes. Nous devons protéger les travailleurs et lutter activement contre le dumping social. Je regrette d'ailleurs que le groupe ECR ait voté contre ce rapport suite à l'introduction de ce paragraphe.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O presente relatório de iniciativa refere-se à aplicação da Diretiva Serviços Postais de 2008 e efetua, de uma forma bastante detalhada e exaustiva, uma análise às alterações significativas que os serviços postais sofreram ao longo destes últimos anos, propondo algumas medidas com vista à sua melhoria.
                  

                     Estou globalmente de acordo com a caracterização que é feita, sendo certo que os serviços postais devem adaptar-se à realidade atual, promovendo uma maior concorrência neste sector, atentos os objetivos da Estratégia Europa 2020 no que respeita a um crescimento mais sustentável e a uma economia mais competitiva e eficiente em termos de recursos. Quanto a propostas constantes do relatório, sublinho duas: a necessidade de reforçar a independência das autoridades reguladoras nacionais e a viabilização da existência de uma concorrência justa.
                  

                     Uma palavra final para referir a importância das administrações dos Estados-Membros se adaptarem igualmente a esta nova realidade - de cariz mais tecnológico, a fim de promoverem mais ativamente a coesão económica, social e dos seus territórios, bem como a necessidade de assegurarem o benefício homogéneo da liberalização deste mercado a todos os seus utilizadores, com especial incidência nos consumidores finais e nas pequenas e médias empresas.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui donne la position du Parlement sur l'application de la directive sur les services postaux.
                  

                     Ce rapport demande l'amélioration de la couverture géographique et une meilleure accessibilité aux services postaux, notamment pour les personnes handicapées et à mobilité réduite. Ce texte appelle les États membres à préserver la cohésion territoriale et sociale.
                  

                     Il est crucial de veiller à ce que les clients continuent d'avoir accès aux services postaux, en garantissant un nombre minimal de services de qualité au même point d'accès.
                  

                     Ce rapport invite la Commission à améliorer la définition de service universel de façon à prévoir un niveau minimal garanti de service pour les consommateurs, ainsi qu'à assurer des conditions de concurrence équitables entre les envois postaux traditionnels et le secteur de livraison de colis qui est en pleine expansion.
                  

                     J'ai soutenu ce texte parce qu'il se concentre sur l'amélioration de la qualité des services postaux, sur leur universalité ainsi que sur la protection des droits des consommateurs.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe revisa la aplicación de la Directiva de servicios postales, aprobada en 1997 y modificada en 2002 y 2008. Con el trabajo previo en comisión, hemos conseguido incluir en el texto varios puntos importantes que abogan por un servicio público de correos que sea universal, accesible, sostenible en el largo plazo y capaz de mantener empleos de calidad.
                  

                     Sin embargo, permanece en el texto parte del enfoque inicial del ponente, que aboga por aumentar la competencia en detrimento de las empresas públicas y potenciar los servicios de alta gama dentro de las prestaciones del Servicio Universal, olvidando que la liberalización del sector en todos los países de que se tienen datos sólo ha llevado a la concentración de competidores privados en los segmentos más lucrativos del mercado y al detrimento generalizado de las condiciones laborales.
                  

                     Así, para reflejar el balance entre los puntos positivos y negativos del informe, hemos votado abstención.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zur Umsetzung der Richtlinie über die Postdienste gestimmt.
                  

                     Dieser letzte legislative Schritt zur graduellen Marktöffnung stellt die Rechtsgrundlage für die Erfüllung des Binnenmarkts für Postdienste dar.
                  

Olga Sehnalová (S&D),
písemně. – Jak uvádí zpráva Evropské komise, v posledních letech se poštovní služby výrazně změnily. Vlivem nových technologií a elektronických služeb dochází k nárůstu on-line nákupů, zatímco počet listovních zásilek naopak klesá. I přes rychlé změny je nezbytné, aby klasické poštovní služby zůstaly zachovány a byly dostupné pro všechny uživatele. K vytvoření jednotného evropského trhu v oblasti poštovních služeb je proto zásadní podpora přeshraničního doručování balíků a snížení cenových rozdílů mezi vnitrostátním a přeshraničním doručováním. I přes rozvoj nových technologií v oblasti doručování je potřeba, aby pracovníci v poštovních službách byli chráněni před zvyšováním pracovní zátěže nad zvladatelnou míru. Jak zdůrazňuje zpráva kolegy Ferbera, nadměrné zatěžování pracovníků a snižování nákladů práce by nemělo být považováno za flexibilitu. I proto jsem jeho zprávu podpořila.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe se posiciona de tal modo que la liberalización de los servicios postales aparece como poco más o menos que inevitable. De este modo, a pesar que contiene toda una serie de recomendaciones sobre la mejora de las condiciones laborales y la protección del servicio universal con las que podría estar de acuerdo, en el fondo sirve para legitimar las reformas que han permitido la terrible degradación de las normas de trabajo en el sector postal, la ruina de los operadores públicos y la pérdida de calidad en el servicio al cliente final. Por ello, he votado en contra.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – EU rules on postal services guarantee all citizens the right to affordable and regular postal deliveries, and this review of the EU postal market makes clear that such rights need to be protected. The review also recognises the continued growth in online shopping options and alternative postal services. It is vital that EU rules on post and parcel delivery are fit for purpose, ensuring reliable delivery options for consumers and businesses whilst also protecting those working in the sector through safe and secure employment conditions.

Monika Smolková (S&D),
písomne – Výrazné zmeny na trhoch poštových služieb zasiahli aj do rámca univerzálnej poštovej služby a zmenili tradičný charakter služieb poskytovaných v jej rámci. Som rada, že aj vďaka uplatňovaniu smernice o poštových službách došlo k výraznému posilneniu legislatívneho rámca poštových služieb v členských štátoch EÚ, ich modernizácii a prispôsobeniu sa požiadavkám zákazníkov. Keďže v dôsledku rozvoja elektronického obchodu sa hlavný trend bude pravdepodobne najviac týkať služieb súvisiacich s doručovaním balíkov, EÚ by mala pokračovať v pláne dobudovania jednotného trhu s doručovaním balíkov. Verím, že harmonizáciou a súčinnosťou poštových systémov, technologickou inováciou a vytvorením normalizovaných podmienok pre meranie kvality poštových služieb sa ešte výraznejšie urýchli prístup na rozšírený poštový trh EÚ. Vyzývam EÚ a jej členské štáty, aby v záujme komunikácie medzi ľuďmi a zaručenia poskytovania nenahraditeľných poštových služieb zachovali poštové služby vo vidieckych a horských oblastiach a zaručili všetkým pracovníkom v odvetví poštových služieb dôstojné pracovné podmienky vrátane požadovanej úrovne bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Poštové služby prechádzajú s celkovou digitalizáciou ekonomiky a celej spoločnosti veľkými premenami, na ktoré musí adekvátne reagovať ako národná, tak aj európska legislatíva. Na jednej strane musíme zachovať historickú úlohu univerzálnej služby, ktorá funguje aj v takých oblastiach a prípadoch, ktoré nie sú pre komerčných poskytovateľov rentabilné. Na strane druhej je potrebné čo najviac otvoriť priestor pre inovatívne druhy služieb a alternatívnych prevádzkovateľov, čím sa zvýši konkurencia, skvalitnia sa služby a poklesnú ceny pre zákazníka.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Prihvaćam izvješće o primjeni Direktive o poštanskim uslugama, jer smatram da je tržište poštanskih usluga područje gospodarstva sa snažnim izgledima za rast i povećanje konkurentnosti. Jačanje poštanskih usluga pruža mogućnosti za inovacije i omogućavanjem širenja tog tržišta potaknut ćemo rast gospodarstva.
                  

                     Tržište dostave paketa je visoko konkuretno, brzorastući sektor kao i e-trgovina stoga treba voditi računa o tome. Također, mora se voditi računa o ujednačavanju poštanskih usluga i troškova u cijeloj Europskoj uniji. Primarni je zadatak svake države članice postignuti ciljeve ove Direktive kako bi se osiguralo pravedno i ravnopravno tržišno natjecanje.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zur Anwendung der Richtlinie über Postdienste habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Darin wird die Kommission aufgefordert, die Zusammenarbeit und Koordinierung zwischen den nationalen Regulierungsbehörden zu erleichtern und zu stärken, um für mehr Effizienz und Interoperabilität bei der grenzüberschreitenden Zustellung zu sorgen, und die regulatorische Tätigkeit der nationalen Regulierungsbehörden, einschließlich der Bereitstellung von Universaldiensten, zu überwachen, um die einheitliche Anwendung des europäischen Rechts und die Harmonisierung des Postmarkts in der EU zu gewährleisten.
                  

                     Eine Harmonisierung des Postmarktes halte ich für falsch. Eine Deregulierung und Entbürokratisierung und möglicherweise – im Einklang mit den nationalstaatlichen Gepflogenheiten – Privatisierung der zumeist aus traditionellen Gründen staatlichen Unternehmen wäre stattdessen geboten.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Tržište poštanskih usluga i dalje ostaje područje gospodarstva sa snažnim izgledima za povećanje konkurentnosti i rast, unatoč činjenici da je, prema podacima Europske komisije, u posljednjih nekoliko godina korištenje usluge dostave pismenih pošiljki u Europskoj uniji u prosjeku palo za skoro 5 % što je u velikoj mjeri posljedica postupka zamjene poštanske komunikacije elektroničkom.
                  

                     E-trgovina je pokretač za rast tržišta, a tržište dostave paketa je visoko konkurentno. Potrošači i mala poduzeća žale se da ih problemi s dostavom paketa i visoke cijene odvraćaju od korištenja poštanskih usluga, pogotovo pri prodaji ili kupnji iz drugih država članica. Podržavam Izvješće o primjeni Direktive o poštanskim uslugama, jer smatram da su smjernice navedene u njemu kvalitetno napisane i da će pridonijeti održavanju univerzalne usluge i omogućiti pošteno tržišno natjecanje u kojem će se voditi briga o potrebama korisnika, pristupu i kvaliteti usluge.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o uporabi direktive o poštnih storitvah.
                  

                     Sektor poštnih storitev v Evropski uniji je v zadnjih letih zaradi digitalizacije doživel številne spremembe. Na eni strani se zaradi elektronske pošte zmanjšuje obseg pisemskih pošiljk, na drugi strani pa se zaradi spletnega nakupovanja povečuje število pošiljk in paketov.
                  

                     Kljub različnim pogojem v posameznih državah članicah moramo spodbujati in izboljševati kakovost in zanesljivost dostave paketov v EU. V sektorju poštnih storitev potrebujemo odprtje trga in konkurenco, le tako bomo odpravili številne ovire pri spletnem trgovanju v EU, ki smo jim priča: visoke cene dostave, nepreglednost, dolgi roki dostave ter nejasna odgovornost v primeru izgube pošiljke.
                  

Pavel Svoboda (PPE),
písemně. – Podpořil jsem zprávu o uplatňování směrnice o poštovních službách. Zpráva vyzývá k větší transparentnosti, pokud jde o podmínky stanovení cen a výkonu služeb, a to zejména pokud jde o elektronický obchod. Zpráva upozorňuje na řadu případů nekalé soutěže v odvětví poštovních služeb, připomíná, že nekalá soutěž může přispívat ke zhoršení pracovních podmínek, a vyzývá odpovědné orgány, aby náležitě postihovaly jakékoli pochybení v tomto ohledu. Zpráva také naznačuje, že výhody, které nabízejí nové technologie, včetně bezpilotních letounů, např. dronů, by mohly zjednodušit dodávku služeb, a to zejména v řídce osídlených, izolovaných a odlehlých oblastech.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η επιβαλλόμενη εξισορρόπηση των κρατικών υπηρεσιών με τις ιδιωτικές ταχυδρομικές υπηρεσίες βλάπτει το συμφέρον των κρατών μελών, δεδομένου ότι οι κρατικές υπηρεσίες παρέχουν δημόσια υπηρεσία, με ό,τι αυτό συνεπάγεται (διασφάλιση εχεμύθειας ιδιαίτερα σε περιπτώσεις έκτακτης ανάγκης, κ.τ.λ.).
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam az európai postai szolgáltatásokról szóló irányelv módosítására vonatkozó javaslatot, figyelembe véve a terület liberalizálását célzó 2008. évi uniós jogszabály elfogadása óta ezen a téren lezajlott jelentős változásokat. Ezek közül különösen nagy hatással van a hagyományos postai szolgáltatásokra, illetve a levelezésre a digitalizáció gyors elterjedése, miközben a csomagküldéssel szembeni igények teljes megváltozását és bővülését pedig az e-kereskedelem terjedése váltotta ki. A jogszabály módosítása segíti az európai szolgáltatók közötti versenyt és jobb alkalmazkodásukat az új feltételekhez, miközben megfelelő figyelmet fordít az ágazat munkahelyteremtő potenciáljára az európai munkaerőpiacon.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Dobrej jakości usługi pocztowe stanowią istotną część komunikacji w ramach unijnego rynku wewnętrznego. Od odbioru, przez transport, sortowanie i dostawę listów oraz paczek do domów oraz biur dostawcy usług pocztowych oferują szeroką gamę usług po przystępnych cenach. Inne sektory, takie jak handel elektroniczny, branża wydawnicza, sprzedaż wysyłkowa, ubezpieczenia, bankowość oraz reklama zależą w dużej mierze od infrastruktury pocztowej. Sektor pocztowy UE pozostaje więc podstawowym czynnikiem przyczyniającym się do spójności społecznej, gospodarczej i terytorialnej, a także rozwoju jednolitego rynku cyfrowego.
                  

                     W ostatnich latach rynek usług pocztowych przechodzi głęboką transformację, konsekwencją, której jest spadek liczby wysyłanych listów, szybki wzrost liczby doręczanych paczek, związany z popularnością handlu elektronicznego oraz pojawienie się nowych potrzeb klientów. Unia Europejska musi więc dostosować swoje regulacje do tych zmian. Przede wszystkim należy skoncentrować się na podniesieniu jakości i dostępności świadczenia usługi powszechnej oraz większej przystępności w transgranicznym doręczaniu paczek. Co więcej, powinno się położyć nacisk na nadzór rynku w celu zidentyfikowania praktyk antykonkurencyjnych oraz zwiększenia przejrzystości cen dla użytkowników detalicznych i przedsiębiorstw. Istotne jest również promowanie usług o wartości dodanej takich, jak śledzenie przesyłek oraz elastyczne dostawy.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
in writing. – The review of the Postal Services Directive has provided the opportunity to examine the current state of the postal services market, with a view to protect the rights of consumers while adopting the use of new technological developments.
Given the fact that postal services are a fundamental right for all EU citizens, but also taking into account the decline in letter volume over the past few years, the report has aimed to provide, first of all, a definition of universal service. An improved postal services system would contribute to the social cohesion and economic growth of the Union, and would facilitate coordination between national regulatory authorities. The report also calls for improved transparency as regards public pricing conditions and asks for transparency checks where prices are not controlled by competition.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – La révision des services postaux en 2008 a atteint les principaux objectifs de la libéralisation des services postaux européens. Toutefois, les services postaux ont subi d'énormes changements depuis l'ouverture complète du marché du secteur des services postaux en 2008. D'une part, les communications sur papier ont diminué dans de nombreux États membres.
                  

                     Le nombre de lettres a régressé dans l'Union européenne et, entre 2012 et 2013, le taux moyen de diminution dans l'UE-28 était de 4,85 %. D'autre part, les nouvelles technologies facilitent les achats en ligne et augmentent donc le nombre de paquets et de colis transportés par les opérateurs postaux. Par conséquent, les recettes provenant des colis et du courrier express représentent maintenant plus de la moitié du total des recettes du secteur postal.
                  

                     L'une des tâches principales de la Commission est de promouvoir et de préserver une concurrence effective dans le secteur des services postaux. Promouvoir une plus grande concurrence dans ce secteur est également important pour atteindre les objectifs d'Europe 2020 pour une croissance durable dans une économie efficace dans l'utilisation des ressources et plus compétitive.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – Communication has changed considerably over recent years: communications are now immediate and our communication tools have become access doors to services. Those changes have impacted on postal services and, whether we like it or not, we send fewer letters but receive more parcels.
Innovation in the sector moves swiftly and we must make sure the legislation keeps track and anticipate challenges. I voted in favour of the report on the application of the Postal Services Directive because I share its assessment of the situation and the solutions put forward for the future of postal services regulation. We need a regulatory framework that maintains high-quality universal-service obligations while allowing a certain flexibility: strong and independent national regulatory authorities; increased price transparency and consumer awareness; and, if the competition between historic operators, universal-service providers and newcomers is fair, protectionism. This report is only a first step in the establishment of the next regulatory framework on postal and parcel delivery services, and I will continue monitoring those developments.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Poštanske usluge i dalje imaju ključnu ulogu u Europskoj uniji, iako se priroda te uloge mijenja jer se uvođenjem novih tehnologija potiče prijelaz na internetske usluge i povećava obujam internetske kupovine. Velik potencijal internetske trgovine znači da je pomoć u ostvarenju potencijala jedinstvenog digitalnog tržišta pružena pristupačnim i pouzdanim uslugama dostave paketa važnija nego ikada.
                  

                     Nacionalna regulatorna tijela i dalje ispunjavaju ključnu ulogu u potpori i nadzoru primjene Direktive o poštanskim uslugama u državama članicama. Europska skupina regulatora poštanskih usluga, osnovana 2010. godine, poboljšala je savjetovanje, koordinaciju i suradnju nacionalnih regulatornih tijela na europskoj razini.
                  

                     Općenito, dva temeljna cilja europske poštanske politike, odnosno osiguravanje minimalnog broja usluga određene kvalitete po pristupačnim cijenama za sve korisnike te otvaranje tržišta s pravednim uvjetima tržišnog natjecanja, uglavnom su postignuta, iako i dalje postoji zabrinutost u pogledu tržišta prekogranične dostave paketa.
                  

                     Poštansko tržište ipak se nastavlja brzo razvijati te je zbog toga potrebno neprestano pomno pratiti i analizirati ukupno poštansko tržište i učinke regulatornog okvira, stoga sam glasala pozitivno za izvješće o primjeni Direktive poštanskih usluga.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog uporabe direktive o poštnih storitvah sem podprla, saj je izvajanje direktive o poštnih storitvah pripomoglo k odpiranju domačih trgov pisemskih pošiljk in konkurenci.
                  

                     Sektor poštnih storitev se z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije nenehno širi, saj te zagotavljajo priložnosti za inovacije in omogočajo širjenja trga.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe revisa la aplicación de la Directiva de servicios postales, aprobada en 1997 y modificada en 2002 y 2008. Con el trabajo previo en comisión, hemos conseguido incluir en el texto varios puntos importantes que abogan por un servicio público de correos que sea universal, accesible, sostenible en el largo plazo y capaz de mantener empleos de calidad.
                  

                     Sin embargo, permanece en el texto parte del enfoque inicial del ponente, que aboga por aumentar la competencia en detrimento de las empresas públicas y potenciar los servicios de alta gama dentro de las prestaciones del Servicio Universal, olvidando que la liberalización del sector en todos los países de que se tienen datos sólo ha llevado a la concentración de competidores privados en los segmentos más lucrativos del mercado y al detrimento generalizado de las condiciones laborales.
                  

                     Así, para reflejar el balance entre los puntos positivos y negativos del informe, hemos votado abstención.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Depuis 2008, les marchés des services postaux sont complètement soumis à la concurrence. Parallèlement, l'emploi du courrier électronique ne cesse de faire diminuer le nombre d'envois de lettres alors que les achats en ligne ne cessent de faire augmenter le nombre de colis livrés, ce qui génère de fabuleux profits pour les vendeurs en ligne (Amazon, fnac, cdiscount, etc.) et les livreurs de colis (UPS, DHL, fedex, etc.).
                  

                     Ce rapport a pour but de redéfinir auprès de la Commission de nouveaux objectifs:
                  






—



                           Le rapport déplore que le commerce international intra-UE ne se développe plus, et demande donc à la Commission de faire en sorte que les prix internes aux États se rapprochent des prix internationaux.
                        










—



                           Séparation totale des fonctions d'opérateur postal et de régulation postale.
                        










—



                           Nécessité de maintenir le service universel (point très contradictoire).
                        










—



                           Relancer la chasse aux subventions publiques vues comme une distorsion de concurrence. Le service universel lui-même est vu comme susceptible de fausser la concurrence.
                        










—



                           Lutter contre le dumping social et les exploitations salariales alors que, dans le même temps, il demande une ouverture à la concurrence à l'origine de ce dumping social.
                        










—



                           Obtenir à terme un secteur postal intégré et harmonisé.
                        





                     J'ai donc voté contre ce texte.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Usługi pocztowe są ważnym elementem sprawnego przekazywania informacji, rozwoju regionalnego i pokonywania barier terytorialnych. Zauważa się spadek obrotu przesyłek listowych, natomiast z korzyścią dla rynku konsumenta stale wzrasta ilość dostarczanych paczek. Przewiduje się, że w przyszłych latach będzie wzrastać zatrudnienie w tego typu usługach. Ważnym jest, by w ramach państw członkowskich Unii Europejskiej dbać o dalszą liberalizację tego segmentu rynku, dlatego w głosowaniu zdecydowałem się poprzeć projekt rezolucji.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A postai szolgáltatások 2008-as felülvizsgálata elérte az európai postai szolgáltatások liberalizációjának fő célkitűzéseit. Az elmúlt öt év során, valamint az e-kereskedelem növekedésének következtében gyorsan nőtt a csomagszállítás piacának kiskereskedelmi szegmense, míg a levélkézbesítés piacán lassan alakul ki a verseny, az uniós piac teljes megnyitása ellenére. A mostani javaslatot támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Este informe revisa la aplicación de la Directiva de servicios postales, aprobada en 1997 y modificada en 2002 y 2008. Con el trabajo previo en comisión, hemos conseguido incluir en el texto varios puntos importantes que abogan por un servicio público de correos que sea universal, accesible, sostenible en el largo plazo y capaz de mantener empleos de calidad.
                  

                     Sin embargo, permanece en el texto parte del enfoque inicial del ponente, que aboga por aumentar la competencia en detrimento de las empresas públicas y potenciar los servicios de alta gama dentro de las prestaciones del Servicio Universal, olvidando que la liberalización del sector en todos los países de que se tienen datos sólo ha llevado a la concentración de competidores privados en los segmentos más lucrativos del mercado y al detrimento generalizado de las condiciones laborales.
                  

                     Así, para reflejar el balance entre los puntos positivos y negativos del informe, hemos votado abstención.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the application of the Postal Services Directive. The report underlines that the postal market is still an area of the economy with strong prospects for growth and increasing competition. It also points out that the universal service must evolve in response to the technical, economic and social environment and to the needs of users. I voted in favour because I believe that the Postal Services Directive provides Member States with the flexibility necessary to address local specificities and to ensure the long-term sustainability of universal service provision.

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – EU rules on postal services guarantee all citizens the right to affordable and regular postal deliveries, and this review of the EU postal market makes clear that such rights need to be protected. The review also recognises the continued growth in online shopping options and alternative postal services. It is vital that EU rules on post and parcel delivery are fit for purpose, ensuring reliable delivery options for consumers and businesses whilst also protecting those working in the sector through safe and secure employment conditions.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – De richtlijn postdiensten biedt de lidstaten de nodige ruimte om in te spelen op specifieke plaatselijke kenmerken en om ervoor te zorgen dat de levering van universele diensten op lange termijn duurzaam blijft. Ik stemde voor dit verslag omdat de aandacht gefocust blijft op de behoeften van gebruikers en er wordt ingespeeld op de veranderingen op technisch, economisch en sociaal gebied.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A aplicação da Diretiva dos Serviços Postais, principalmente a partir da sua revisão em 2008, alcançou os seus objetivos fundamentais de liberalização dos serviços postais europeus.
                  

                     Essa liberalização traduziu-se na redução da cobertura geográfica e da frequência da distribuição; na elevação dos preços e na desativação dos serviços não rentáveis; no dumping social e laboral, através da substituição de postos de trabalho permanentes por trabalhadores temporários, precários, com salários frequentemente abaixo da remuneração mínima nacional.
                  

                     Este relatório, num contexto reconhecidamente mais diverso em termos de comunicações (considerando a crescente digitalização), o que retirou escala aos objetivos da liberalização (maximizar lucros para o capital financeiro), apela a mais competição, a mais serviços de valor acrescentado e à diminuição (ou não obrigação de prestação) da prestação dos serviços universais obrigatórios.
                  

                     Todo este processo merece a nossa total reprovação. A evolução deste setor tem sido uma regressão para as populações e os utentes.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht stellt fest, dass die papiergestützte Kommunikation europaweit rückläufig ist, aber die Anzahl an Päckchen und Paketen stark steigt. Der Umsatz aus der Zustellung von Paketen und Eilzustellungen macht im Durchschnitt mehr als die Hälfte der Gesamteinnahmen von Postdienstleistern aus. Dahingegen ist der Wettbewerb auf dem Briefmarkt stark unterentwickelt. Da die Postbranche einen Netto-Arbeitsplatzverlust erlitten hat, plädiert der Bericht für ein Gleichgewicht zwischen freiem Wettbewerb und den Bedürfnissen der Verbraucher. Daher habe ich dem Vorschlag zugestimmt.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – EU rules on postal services guarantee all citizens the right to affordable and regular postal deliveries, and this review of the EU postal market makes clear that such rights need to be protected. The review also recognises the continued growth in online shopping options and alternative postal services. It is vital that EU rules on post and parcel delivery are fit for purpose, ensuring reliable delivery options for consumers and businesses whilst also protecting those working in the sector through safe and secure employment conditions.

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat raportul referitor la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale. Salut solicitarea raportorului adresată Comisiei de a facilita și consolida cooperarea și coordonarea între autoritățile naționale de reglementare pentru a se asigura o mai mare eficiență și interoperabilitate în privința livrărilor transfrontaliere și de a supraveghea activitățile de reglementare ale ANR - inclusiv furnizarea de servicii universale - în vederea asigurării unei abordări uniforme în aplicarea legislației europene și a armonizării pieței serviciilor poștale în cadrul UE. El reamintește faptul că serviciul universal trebuie să evolueze în funcție de contextul tehnic, economic și social, precum și în funcție de nevoile utilizatorilor, și că Directiva privind serviciile poștale acordă statelor membre flexibilitatea necesară pentru a lua în considerare caracteristicile locale și pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a furnizării serviciilor universale.
                  

Jadwiga Wiśniewska (ECR),
na piśmie. – Rynek usług pocztowych na przestrzeni ostatnich lat uległ znacznej transformacji. W związku z rozwojem technologicznym spada popyt na tradycyjne usługi pocztowe, natomiast wzrasta, głównie z powodu ekspansji sklepów internetowych, zapotrzebowanie na przesłanie paczek. Zapewnienie podstawowych usług pocztowych uznawane jest za jeden z obowiązków państwa, dlatego ważnym jest podjęcie dyskusji co do zakresu obowiązku świadczenia powszechnych usług pocztowych. Ważna jest kompleksowa wiedza w zakresie zmian na rynku pocztowym w celu uzyskania globalnego obrazu rynku. Obszarem szczególnego zainteresowania powinien być transgraniczny rynek dostawy paczek wykazujący znaczny potencjał wzrostowy, stąd popieram działania KE zmierzające do wsparcia rozwoju tego sektora rynku. Popieram również działania KE na rzecz uruchomienia platformy skupiającej wszystkie informacje dotyczące podmiotów działających na rynku. Takie działania będą korzystne przede wszystkim dla klienta i możliwości dokonania przez niego najlepszego wyboru.
                  

Σωτήριος Ζαριανόπουλος (NI),
γραπτώς. – Οι ταχυδρομικές υπηρεσίες αποτέλεσαν έναν από τους πρώτους τομείς εφαρμογής της πολιτικής ΕΕ και κυβερνήσεων για την ‘απελευθέρωση της αγοράς’, ιδιωτικοποίηση δηλαδή δημόσιων υπηρεσιών. Η εμπειρία στα κράτη μέλη απέδειξε πόσο ψεύτικη ήταν η προπαγάνδα για φτηνότερες και καλύτερες ποιοτικά υπηρεσίες σε όλους τους τομείς που απελευθερώθηκαν (ταχυδρομικές υπηρεσίες, μεταφορές, ενέργεια, ύδρευση κ.τ.λ.). Οι δημόσιες υποδομές, που αποτελούν λαϊκή περιουσία, παραδόθηκαν στους επιχειρηματικούς ομίλους, ενώ οι τιμές εκτινάχτηκαν στα ύψη για τα λαϊκά νοικοκυριά και η ποιότητα χειροτέρευσε κατακόρυφα. Το ίδιο ισχύει και για όσες επιχειρήσεις παρέμειναν υπό πλειοψηφικό κρατικό έλεγχο, λειτουργώντας όμως στο πλαίσιο της απελευθερωμένης καπιταλιστικής αγοράς με μοναδικό κριτήριο το κέρδος. Τα δικαιώματα των εργαζομένων τσακίστηκαν το ίδιο ανεξάρτητα από το ιδιοκτησιακό καθεστώς τους. Γι' αυτά η έκθεση που υποτίθεται αξιολογεί την εφαρμογή της σχετικής οδηγίας της ΕΕ για τις ταχυδρομικές υπηρεσίες δεν λέει κουβέντα. Αντίθετα, αποδεικνύοντας την προσήλωσή της ΕΕ και των οργάνων της στη διασφάλιση των μονοπωλιακών κερδών, διερευνά τρόπους επέλασης των επιχειρηματικών ομίλων σε νέα κερδοφόρα πεδία των υπηρεσιών αυτών, όπως η παράδοση δεμάτων που αυξάνεται κατακόρυφα λόγω της αντίστοιχης αύξησης του ηλεκτρονικού εμπορίου και των ηλεκτρονικών συναλλαγών, σε συνδυασμό με την ‘ενιαία ψηφιακή αγορά’ που προωθεί η ΕΕ σαν προνομιακή χρυσοφόρα αγορά για τα μονοπώλια.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Uznesenie Európskeho parlamentu o uplatňovaní smernice o poštových službách sa zaoberalo najmä zmenami, ktoré tento sektor zaznamenal od úplného otvorenia trhu v roku 2008. Zmeny sa pritom týkajú najmä zníženia počtu listových zásielok a naopak zvýšenia počtu balíkov, ktoré sú dôsledkom čoraz väčšej popularity nakupovania cez internet. Uznesenie sa okrem tém týkajúcich sa zabránenia diskriminácii nových hráčov na trhu a zabránenia narušení hospodárskej súťaže zaoberalo najmä zaručením minimálneho rozsahu služieb, ktoré by mali byť poskytované v Európskej únii, ale aj napríklad cenovou dostupnosťou poštových služieb, a to nielen v rámci jednotlivých členských štátoch, ale aj pri zásielkach do zahraničia. Samotná dostupnosť poštových služieb je nanajvýš dôležitá v riedko osídlených oblastiach alebo odhliadnuc od lokality aj pre starších ľudí či osoby so zdravotným postihnutím. V tomto ohľade je veľmi dôležité okrem dostupnosti služieb dohliadnuť aj na zabezpečenie bezbariérového prístupu do budov pošty. Keďže návrh uznesenia všetky tieto pripomienky reflektoval, hlasovala som v jeho prospech.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo o uporabi direktive o poštnih storitvah.
                  

                     Menim, da je pomembno doseči skupni cilj direktive o poštnih storitvah za zagotavljanje trajnostnega izvajanja univerzalne storitve tudi s tem, da se poziva države članice k visokim merilom strokovnosti, pravnim varstvom zaposlenih, k poštenim in nediskriminatornim dostopom do poklicnega usposabljanja.
                  

                     Prav tako je pomembno zagotavljanje univerzalne storitve in omogočanje poštene konkurence, dostopnost, kakovost storitve in potrebe uporabnikov.
                  
12.8.   Access to finance for SMEs and increasing the diversity of SME funding in a Capital Markets Union (A8-0222/2016 - Othmar Karas)

Suulliset äänestysselitykset


Jiří Pospíšil (PPE). – Paní předsedající, já jsem tento materiál také s radostí podpořil, protože už i včera se zde vedla debata o pozici malých a středních podniků v Evropě. Jejich pozice pro úspěšnost evropské ekonomiky je mimořádně důležitá a co já vím a znám z mé země, z České republiky, tak jedním z problémů pro malé a střední podniky je přístup ke kapitálu, přístup k penězům. Zvláště pokud chtějí podnikat v oblastech, které na první pohled nevypadají jako příliš výnosné, ale jsou třeba důležité, protože zachovávají nějaká tradiční řemesla nebo nějakou tradiční místní regionální výrobu.
                  

                     Takže tento materiál, který se zabývá otázkami, jak usnadnit malým a středním podnikům přístup k získávání úvěrů a kapitálu, já považuji za mimořádně důležitý a kdyby se část peněz, které Evropská unie používá na podporu a rozvoj jednotlivých regionů v rámci své politiky soudržnosti, použila na podporu malých a středních podniků v oblasti úvěrování, bylo by to podle mého názoru správné.
                  

Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, ar dtús ba mhaith liom moladh mór a thabhairt do mo chara agus mo chomhghleacaí, Othmar Karas, as an obair iontach atá déanta aige, ní amháin sa tuarascáil seo, ach in a lán a bhaineann leis an ábhar seo chomh maith, agus maidir le mo thír féin…
                  

                     I want to emphasise that we have one of the highest rejection rates for SME bank loan applications in Europe, and on that basis I welcome the views outlined by the rapporteur in this report. In particular, I note the approval of the non-banking finance recommendations that will provide alternatives to short-term financing options such as overdrafts, which often hinder sustainable development. Although banks are best positioned to provide tailored long-term financial assistance, the reality of the market necessitates an exploration of different means to meet financial needs. I think this initiative is timely and in the right direction, but I would also like to see further examination of the benefits of crowd-funding.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Trattasi di una relazione di iniziativa volta ad analizzare diverse possibilità per incrementare il finanziamento alle PMI europee, considerata l'importanza nevralgica che rivestono nell'economia europea, sia attraverso il classico canale bancario che attraverso nuovi metodi alternativi. Anche se alcune parti, quali quelle sul finanziamento bancario e sulla cultura finanziaria, sono condivisibili, altre rappresentano un grosso rischio per le PMI e per i piccoli operatori in generale che finirebbero per confrontarsi con strumenti finanziari poco trasparenti e complessi. Si fa riferimento, nello specifico, all'Unione dei mercati capitali, alle cartolarizzazioni e alle politiche anticonvenzionali avviate dalla BCE dopo la crisi. Per tali motivi ho deciso di astenermi.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — Different legal systems, cultures, languages, country-specific credit risks and the potential for capital controls (as used in Greece and Cyprus) in the likely event of euro-break-up make Capital Markets Union a distraction from more pressing matters (such as planning for an orderly break-up of the euro). Accordingly UKIP voted against.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. The report proposes that the best way to boost SMEs in the EU is by pushing forward with the Capital Markets Union, which will promote the shadow banking sector that played a fundamental role in causing the 2008 financial crash and economic crisis.
There are some positive calls in there for increasing SMEs' access to credit from banks and EU funds, but the overall proposal is for the development of new financial vehicles based on securitisation and risk-sharing instruments, and this will supposedly solve the problem.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – J'ai soutenu ce rapport équilibré qui appelle à des mesures de défense des investissements publics et privés, des outils de financement alternatifs et une attention particulière aux PME dirigées par des femmes et des minorités.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I voted in favour of the report on access to finance for SMEs and increasing the diversity of SMEs' funding in a Capital Markets Union. Small and medium-sized enterprises (SMEs) are a substantial part of the EU economy. Access to finance for SMEs has, therefore, been a long-standing theme on the policy agenda. Bank lending constitutes still the most important source of funding for the large majority of SMEs. Therefore, it is important to diversify the funding options for SMEs to allow for a wide range of choices.
I welcome the proposals made in the Capital Market Unions (CMU) Action Plan for connecting SMEs more effectively with a wide range of funding options and I support the initiative of the Commission to examine and assess barriers and obstacles for SMEs in tapping capital markets.

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – Kleine und mittlere Unternehmen (KMU) sowie Midcap-Unternehmen sind ein wesentlicher Bestandteil der Wirtschaft in der EU. Aus diesem Grund steht der Zugang von KMU zu Finanzmitteln bereits seit langer Zeit auf der politischen Agenda.
                  

                     Während der Krise war der Zugang von KMU zu Finanzmitteln deutlich stärker eingeschränkt als der Zugang größerer Unternehmen. Dazu haben die große Abhängigkeit der KMU von Bankdarlehen und die durch die Krise ausgelöste Bereinigung des Darlehensbestands der Banken beigetragen. Aus diesem Grund ist die Diversifizierung der Finanzierungsmöglichkeiten für KMU eine der Prioritäten der Initiative für eine Kapitalmarktunion.
                  

                     KMU müssen wettbewerbsfähig bleiben. Ich befürworte daher ausdrücklich einen erleichterten und günstigen Zugang zu alternativen Finanzierungsquellen. Aktuell sind viele KMU von Bankdarlehen abhängig. Dadurch, dass durch die Finanzkrise der Zugang zu solchen Darlehen wesentlich schwieriger geworden ist, ist es wichtig, dass kleine und mittlere Unternehmen einen besseren Zugang zu alternativen Finanzierungsquellen erhalten. Nur so kann ihre Investitionsfähigkeit auch weiterhin gewährleistet werden.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Le constat de ce rapport est consensuel: les PME souffrent dans leur accès aux financements alors qu'elles sont un moteur essentiel de l'économie, les contraintes réglementaires pèsent plus particulièrement sur elles, il est nécessaire d'inclure la dimension PME dans l'ensemble des textes à portée économique.
                  

                     On relève bon nombre de propositions pertinentes, comme la nécessité de règles adaptées pour que les marchés publics soient plus ouverts aux PME et aux micro-entreprises, le développement des banques locales ou encore le fléchage obligatoire de certains fonds de la BCE à la disposition des banques pour accorder des crédits aux PME.
                  

                     Mais, comme toujours, il s'agit d'interpeller la Commission afin qu'elle agisse dans ce sens. Nous connaissons la proximité des institutions avec les grands lobbys industriels et bancaires, et on a peine à imaginer que l'essai soit transformé.
                  

                     En définitive, sur le constat et sur un certain nombre d'objectifs, ce rapport ne fait que reprendre ce que nous réclamons depuis longtemps, mais il y a comme une erreur de casting quant à l'autorité choisie pour mener à bien un tel small business act. Je me suis donc abstenue sur ce bon texte qui n'aboutira à rien en raison des orientations de la Commission.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – SMEs function best when they are subject to the minimum necessary regulation and the minimum necessary taxation. It is absurd to heavily tax and regulate them, then provide state subsidies to those deemed worthy. This completely misunderstands the free market; as a supporter of SMEs I cannot support this report.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car, comme le Parlement européen, j'ai toujours fait des PME la base indispensable de la création de l'emploi en Europe. Pour rappel, ‘les PME forment l'épine dorsale de l'économie de l'Union européenne et ont un énorme potentiel de création d'emplois, étant à l'origine de 85 % des nouveaux emplois; 20,7 millions de PME représentent plus de 67 % de l'emploi du secteur privé dans l'Union européenne, dont 30 % proviennent de microentreprises’. Le Parlement estime également que ‘les PME sont les principaux moteurs de la croissance économique européenne à long terme et des possibilités de création d'emplois durables dans les 28 États membres’.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą ir MVĮ finansavimo įvairumo didinimo kapitalo rinkų sąjungoje. Krizės metu MVĮ galimybės gauti finansavimą buvo labiau apribotos nei didesnių įmonių galimybės. Prie to prisidėjo didelis MVĮ pasikliovimas bankų skolinimu ir krizės sukeltas bankų skolinimo apimties mažinimas. Todėl vykdant kapitalo rinkų sąjungos iniciatyvą vienu iš jos prioritetų tapo MVĮ finansavimo galimybių įvairinimas. Pritariu sudaryti geresnes sąlygas MVĮ naudotis įvairiomis finansavimo galimybėmis. Tačiau vis dar esama daug kliūčių MVĮ naudotis rinka grindžiamomis ir kitomis labiau novatoriškomis finansavimo priemonėmis. Todėl pritariu Komisijos iniciatyvai išnagrinėti ir įvertinti kliūtis MVĮ naudotis kapitalo rinkomis. Atlikus analizę būtų tinkamai ir laiku pašalintos įvairios ribojančios kliūtis.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – A jelentés fontosnak tartja, hogy a kkv-k meg tudják érteni a külső finanszírozás bonyolult formáit, hasznát és kockázatait. Ezért a kkv-k pénzügyi műveltségének növelése előfeltétele a tőkepiaci kultúra megteremtésének, ahol a vállalkozók hajlandóak mérlegelni a tőkepiaci megoldások igénybevételét.
                  

                     Véleményem szerint a tőkepiaci unióhoz hasonló kezdeményezések súlyosbítani fogják az európai kkv-k által tapasztalt problémákat, a finanszírozáshoz való hozzáférést. Ez azért van így, mert fokozzák a gazdaság pénzügyesítését, és ezzel csökkentik a makrogazdasági stabilitást és a növekedést. A kkv-k finanszírozásának javításához arra is szükség lenne, hogy a szabályozás megerősítésével a pénzügyi ágazat erejét megkurtítsák, és állami ellenőrzés alá vonják, illetve egyértelmű kapcsolatot teremtsenek a hitelezési tevékenység és a tényleges termelés között. A kkv-k tipikus szerepe a helyi igények kielégítése, a helyi gazdaságban való aktív részvétel. Ha valamely kkv ki akar lépni a nemzetközi piacra, azt is általában csak akkor teheti meg, ha a hazai piacon erős lábakon áll. Ehhez a pénzügyi biztonság is hozzá tartozik, amelyik olyan mértékben romlik, ahogy a pénzforrások távolodnak a munkavégzés helyszínéről. A kkv-k pénzügyi ellátását olyan helyi bankokkal lehet megoldani, amelyek célzottan a kisvállalkozásoknak hiteleznek és ismerik is a tevékenységüket, meg tudják ítélni a hitelezés kockázatát. Mivel a jelentés ezeket nem szorgalmazza, annak elfogadását elutasítottam.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Je tiens en préambule à rappeler que les PME totalisent 67 % des emplois, 71,4 % de la hausse de l'emploi et 58 % de la valeur ajoutée du secteur non financier de l'Union européenne en 2014 et que 77 % des encours de financement des PME en Europe proviennent des banques. Cette question de l'accès des PME au financement ne peut donc être ignorée, il en va de la pérennité et du développement de l'emploi.
                  

                     J'ai voté en faveur de ce rapport, car celui-ci invite la Commission à soutenir la mise au point d'une large gamme de programmes, d'instruments et d'initiatives visant à soutenir les PME dans leurs phases de lancement et de croissance, en tenant compte de leur spécificité et de leurs besoins de financement. Les députés invitent également la Commission à garantir les synergies entre les différents instruments et programmes européens en faveur des PME, à favoriser une approche globale pour la diffusion de l'information sur l'ensemble des possibilités de financement de l'Union et à rendre les financements plus attractifs pour les PME. À cet égard, il est également à souligner l'importance du développement des banques locales du fait de leurs relations de longue durée avec les PME.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Sebbene ancora non definite univocamente dalla legislazione europea, le piccole e medie imprese costituiscono l'ossatura dell'economia del continente. Ad esse è attribuibile il 67% dell'occupazione totale, il 71,4% dell'aumento dell'occupazione e il 58% del valore aggiunto nel settore non finanziario dell'UE nel 2014. Sono dati importanti che obbligano le istituzioni a prestare particolare attenzione ai problemi che questi motori dell'economia europea possono incontrare. Una delle questioni più rilevanti è senza dubbio quella dell'accesso al credito. La relazione Karas, che oggi ho sostenuto, è un testo bilanciato che chiede di migliorare le possibilità di finanziamento pubblico e privato proposte alle PMI. Il settore dei servizi finanziari deve essere necessariamente diversificato, ben regolamentato e stabile e offrire un'ampia gamma di opzioni di finanziamento su misura con un buon rapporto costi-efficacia.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe acerca del acceso de financiación para las pequeñas y medianas empresas. Consideramos que la orientación que defiende, basada en la consolidación y expansión de la Unión de Mercados de Capitales, es errónea y perjudicial. En primer lugar, porque no está demostrado que la liberalización del acceso al mercado de capitales suponga en modo alguna un abaratamiento de los costes de financiación para PYMES. En segundo lugar, porque consideramos que yerra en su diagnóstico, ya que el acceso a la financiación no es hoy en día el principal problema de las PYMES sino más bien el bajo nivel de la demanda.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – He apoyado este informe sobre el acceso de las pymes a la financiación y el aumento de la diversidad de la financiación de las pymes en una Unión de los Mercados de Capitales. Las pymes y las empresas de mediana capitalización constituyen una parte importante de la economía de la UE y, en este contexto, el acceso a la financiación es, y tiene que seguir siendo, un punto fundamental en la agenda política. Es importante que esa financiación se dé durante la totalidad del ciclo de vida de la pyme, donde la transferencia de las actividades constituye un paso importante para una empresa y donde se deben adoptar medidas adecuadas para apoyar a las pymes en la preparación de la transferencia de actividades que conlleva incentivos fiscales.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport d'initiative se veut une réflexion sur la manière d'améliorer le sort des PME dans l'Union. Il concerne l'accès des PME au financement et le renforcement de la diversité des financements aux PME dans une union des marchés de capitaux.
                  

                     Je partage le constat que les PME souffrent dans leur accès aux financements alors qu'elles sont un moteur essentiel de l'économie et que des contraintes réglementaires pèsent plus particulièrement sur elles. Des propositions sont intéressantes (règles adaptées pour que les marchés publics soient plus ouverts aux PME et aux microentreprises, développement des banques locales ou encore fléchage obligatoire de certains fonds de la BCE à la disposition des banques pour accorder des crédits aux PME, etc.). Je doute néanmoins que la Commission aille dans ce sens vu sa proximité avec les lobbys industriels et bancaires.
                  

                     Enfin, la solution consiste à faciliter les alternatives au crédit bancaire, c'est-à—dire les marchés financiers et les financements participatifs.
                  

                     De bons constats, de bonnes idées mais pas de réelle volonté en fait, je me suis donc abstenue.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Nonostante qualche spunto interessante, la relazione Karas presenta diversi punti critici per cui ho preferito esprimermi con un voto di astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado en favor de este informe de propia iniciativa que solicita un mejor acceso de las pymes a la financiación y el aumento de la diversidad de su financiación, asegurando que las pymes se van a beneficiar de la Unión de los Mercados de Capitales y en particular de la prestación de servicios financieros transfronterizos. Valoro además positivamente la propuesta de que el BCE abra líneas de crédito a la banca solamente dirigidas a las pymes.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo Parlamentas pasisakė dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą ir MVĮ finansavimo įvairumo didinimo kapitalo rinkų sąjungoje. Mikroįmonėms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei vidutinės kapitalizacijos įmonėms Europos ekonomikoje tenka svarbus vaidmuo užtikrinant užimtumą ir augimą – 2014 m. ES ne finansų verslo sektoriuje MVĮ buvo įdarbinta 67 proc. visų darbuotojų, sukuriama 71,4 proc. naujų darbo vietų bei 58 proc. pridėtinės vertės. Šiuo metu Sąjungos teisės aktuose nėra pateikta bendros aiškios MVĮ apibrėžties, išskyrus pagal Apskaitos direktyvą nustatytas kategorijas ‘mažosios įmonės’ ir ‘vidutinės įmonės’. Europos MVĮ labai įvairios ir tarp jų esama daugybės mikroįmonių, neretai veiklą vykdančių tradiciniuose sektoriuose, taip pat vis daugiau naujų startuolių ir sparčiai augančių novatoriškų įmonių. Taikant šiuos verslo modelius susiduriama su skirtingomis problemomis ir todėl jų finansiniai poreikiai nevienodi.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo uravnoteženo i dalekosežno izvješće kojim se poziva na mjere koje brane javne i privatne investicije, s posebnom pažnjom na mala i srednja poduzeća koja vode žene i manjine. Konkretno, ovo izvješće prati rad pokrenut od strane Komisije u 2015. te traži od Komisije da obrati posebnu pozornost na specifičnosti malih i srednjih poduzeća i osigura da prekogranične aktivnosti u području maloprodajnih financijskih usluga dovedu do boljeg pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Certes, ce rapport est plein de bonnes intentions à l'égard des PME mais il n'insiste pas assez sur le rôle des banques en la matière. Les orienter vers les marchés financiers n'est pas une mauvaise chose en soi, mais faire en sorte que les banques fassent leur travail est plus efficace.
                  

                     Je me suis abstenue.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Le piccole e medie imprese (PMI) e le imprese a media capitalizzazione rappresentano una parte significativa dell'economia dell'UE. L'accesso ai finanziamenti per le PMI è stato pertanto giustamente un tema a lungo presente nell'agenda politica. Rispetto alle aziende di maggiori dimensioni, per le PMI l'accesso ai finanziamenti è stato più difficile durante la crisi. A ciò hanno contribuito la forte dipendenza delle PMI dai prestiti bancari e la riduzione della leva finanziaria delle banche provocata dalla crisi. L'iniziativa in materia di Unione dei mercati dei capitali ha pertanto collocato la diversificazione delle modalità di finanziamento delle PMI in cima alle sue priorità.
                  

                     La disomogeneità delle PMI nell'UE è considerevole: negli Stati membri ne esistono diversi tipi a seconda del modello commerciale, delle dimensioni, della fase di sviluppo, della struttura finanziaria e della forma giuridica. Inoltre, fattori specifici per paese, compreso il contesto economico, fattori strutturali come il quadro giuridico e le questioni culturali hanno una forte influenza sul fabbisogno di finanziamento e la disponibilità di opzioni di finanziamento: eppure esse rimangono il pilastro fondante dell'economia manifatturiera della UE, devono essere sostenute e l'integrazione delle fonti finanziarie non bancarie per le PMI è un passo fondamentale per permettere la loro sopravvivenza.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. — Întreprinderile mici și mijlocii, precum și întreprinderile cu o capitalizare medie joacă un rol important pentru economia europeană în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și creșterea economică, în 2014 ele reprezentând 67 % din totalul locurilor de muncă, 71,4 % din creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și 58 % din valoarea adăugată în sectorul întreprinderilor nefinanciare din UE.
                  

                     Ținând cont de cifrele de mai sus, finanțarea IMM-urilor ar trebui să aibă o bază mai largă, pentru a asigura, astfel, accesul optim la finanțare al IMM-urilor în fiecare etapă a dezvoltării unei întreprinderi.
                  

                     Din cauza diferențelor existente între statele membre și între regiuni în ceea ce privește condițiile de finanțare și nevoile IMM-urilor, acestea se confruntă cu o serie de provocări cum ar fi cantitatea și costul finanțării disponibile, volatilitatea economică, creșterea economică lentă și nu numai.
                  

                     M-am declarat în favoarea acestui raport deoarece susțin necesitatea unui sector de servicii financiare diversificat, bine reglementat și stabil, care să ofere o gamă largă de opțiuni de finanțare adaptate și eficiente din punctul de vedere al costurilor, servind astfel cel mai bine nevoilor de finanțare a IMM-urilor.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione perché reputo che le piccole e medie imprese (PMI), così come le imprese a media capitalizzazione, ricoprano un ruolo di considerevole rilievo per l'economia dell'UE. Rispetto alle aziende di maggiori dimensioni, le PMI, soprattutto nei periodi di crisi, riscontrano non poche difficoltà nell'accesso ai finanziamenti. Negli Stati membri esistono diverse tipologie di PMI. Esse variano a seconda del modello commerciale, delle dimensioni, della fase di sviluppo, della struttura finanziaria e della forma giuridica. Ritengo sia importante sostenere l'accesso ai finanziamenti per le PMI durante l'intero ciclo di vita. Occorre, pertanto, adottare misure concrete volte a sostenere le PMI anche nella fase preparatoria del trasferimento dell'impresa; ad esempio si potrebbero prendere in considerazione degli incentivi fiscali. Ad oggi, i prestiti bancari rappresentano, tuttavia, la principale fonte di finanziamento per le PMI. In linea con il relatore, sono favorevole alle proposte formulate nel piano d'azione relativo all'Unione dei mercati dei capitali. Tali proposte sono, infatti, atte a collegare meglio le PMI con un'importante gamma di opzioni di finanziamento.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. The report proposes that the best way to boost SMEs in the EU is by pushing forward with the Capital Markets Union, which will promote the shadow banking sector that played a fundamental role in causing the 2008 financial crash and economic crisis.
There are some positive calls in there for increasing SMEs' access to credit from banks and EU funds, but the overall proposal is for the development of new financial vehicles based on securitisation and risk-sharing instruments, and this will supposedly solve the problem.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as I believe in the importance of finding ways to incentivise SMEs and support them, especially by facilitating their access to finance. Access to finance was made worse by the crisis. The Capital Markets Union (CMU) initiative made one of its priorities the diversification of funding options for SMEs in order to offer other options beyond bank lending. The report encourages SMEs to consider the potential of the single market for their financing needs. It also underlines the importance of the implementation of the Small Business Act.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione analizza diverse possibilità per incrementare il finanziamento alle PMI, alcune di queste però non sono sostenibili perché rischiano di produrre proprio l'effetto contrario. Si sostiene infatti l'importanza della Unione dei mercati dei capitali che, attraverso una maggiore finanziarizzazione dell'economia, rappresenta un grosso rischio per le PMI e per i piccoli operatori che dovranno confrontarsi con strumenti finanziari poco trasparenti e complessi. Si raccomanda, inoltre, il ritorno alla cartolarizzazione, altro fattore di rischio per eccellenza. Questi strumenti non faranno altro che aggravare i problemi a cui fanno fronte le PMI oggigiorno, riducendo la stabilità finanziaria e, quindi, la crescita. Si avvalla il piano EFSI, nonostante la sua completa inefficienza. In ultimo, la relazione sostiene le politiche monetarie anticonvenzionali avviate dalla BCE dopo la crisi che, come l'evidenza ha già largamente dimostrato, si sono rivelate assolutamente inefficienti, se non addirittura dannose a causa di una eccessiva riduzione dei tassi e del livello dei prezzi. Per tali motivi ho deciso di astenermi.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Le piccole e medie imprese (PMI), costituiscono una parte fondamentale dell'economia dell'Unione, poiché rappresentano il 99% di tutte le imprese dell'UE. Rispetto alle grandi aziende, per le PMI l'accesso ai finanziamenti è stato molto più difficile durante la crisi, specialmente a causa della loro forte dipendenza dai prestiti bancari e dalla riduzione della leva finanziaria delle banche. Le microimprese e le PMI della zona euro si sono improvvisamente trovate a far fronte a un ingiustificato inasprimento delle richieste di garanzie da parte delle banche. Ritengo sia necessario diversificare e migliorare le possibilità di finanziamento pubblico e privato proposte alle PMI, non limitando la loro scelta al settore bancario. Inoltre, credo che l'accesso al credito non debba essere circoscritto alla fase di avvio dell'impresa, bensì esteso durante tutto il suo ciclo di vita, per garantire un approccio strategico a lungo termine e un supporto nelle successive fasi di sviluppo. Ho apprezzato particolarmente, di questa relazione, l'attenzione posta sulle PMI gestite dalle donne e dai gruppi più vulnerabili, i quali affrontano maggiori ostacoli nell'accesso ai finanziamenti. Sta alla Commissione l'importante compito di individuare le barriere ingiustificate e qualsiasi forme di discriminazioni di cui sono vittime le PMI. Per questi motivi, ho votato a favore della risoluzione.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και υπογραμμίζουμε πως οι μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις (ΜΜΕ) και οι εταιρείες μεσαίας κεφαλαιοποίησης αποτελούν σημαντικό μέρος της οικονομίας της ΕΕ. Συνεπώς, η πρόσβαση των ΜΜΕ στη χρηματοδότηση αποτελεί εδώ και καιρό ένα από τα θέματα της πολιτικής ατζέντας.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε ως προς την έκθεση σχετικά με την πρόσβαση των μικρομεσαίων επιχειρήσεων στη χρηματοδότηση, και την αύξηση της πολυμορφίας στη χρηματοδότηση των μικρομεσαίων επιχειρήσεων στο πλαίσιο μιας Ένωσης Κεφαλαιαγορών. Παρότι η αναζήτηση των αιτιών που οδηγούν στις δυσκολίες χρηματοδότησης μικρομεσαίων επιχειρήσεων αποτελεί μια θετική προσπάθεια, η έκθεση αυτή εστιάζει κυρίως στην ενίσχυση συντηρητικών προσεγγίσεων που ουσιαστικά δεν διαφυλάσσουν τα συμφέροντα μικρών επιχειρήσεων ή των εργαζομένων τους. Για αυτό τον λόγο ψήφισα αρνητικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Considerando che le PMI costituiscono una parte fondamentale del tessuto industriale italiano, trattandosi di ben più di 137 000 attività con un volume d'affari oltre gli 800 miliardi e con almeno 3,9 milioni di addetti, non posso che accogliere con favore la relazione presentata dal collega Karas. La perdurante crisi sta fiaccando l'accesso ottimale al credito, pertanto è inderogabile l'istituzione di un quadro normativo adeguato alle diverse esigenze di finanziamento per le PMI dal momento che queste stesse sono per loro natura disomogenee. In accordo con quanto previsto dalla relazione, si provvederà ad agevolare l'attività bancaria a vocazione regionale e locale, essendo la più adattabile alle specifiche esigenze delle PMI. Inoltre si intende implementare il ricorso a fonti non bancarie tramite una migliore alfabetizzazione finanziaria delle imprese stesse (per una visione complessiva e nitida della reddittività e della rischiosità) e l'accrescimento di sistemi più innovativi quali il crowdfunding e i prestiti peer-to-peer. In virtù di quanto esposto, la Commissione si impegnerà a redigere una relazione annuale delineando lo stato delle iniziative di attuazione e il relativo impatto sull'accesso al credito, affiancandovi incisive strategie di crescita.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on access to finance for SMEs and increasing the diversity of SME funding in a Capital Markets Union and noted no objections.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – A economia da União Europeia tem nas pequenas e médias empresas (PME) um pilar fundamental: representam uma percentagem esmagadora do número total de empresas, cerca de dois terços dos trabalhadores e mais de metade do valor acrescentado.
                  

                     Entendo que a UE deve procurar ultrapassar as dificuldades da heterogeneidade dos tipos de PME e das diferentes circunstâncias nacionais de ambiente económico ou quadro jurídico. Nesse sentido, considerando que o crédito bancário é a principal fonte de financiamento das PME e que a sua diminuição, motivada pela crise, teve um impacto significativo no tecido empresarial europeu, defendo que a União dos Mercados de Capitais em perspetiva deve tomar as PME como vetor prioritário da sua afirmação.
                  

                     Acompanho a preocupação de equilíbrio entre a estabilidade do setor bancário e o apoio às PME, pelo que entendo que, no quadro das novas regras para o setor bancário, sejam tidas em conta as necessidades de financiamento destas.
                  

                     Partilho, igualmente, o entendimento de que é necessário promover uma literacia financeira para os empresários e investidores: no caso dos primeiros, no sentido de sensibilizar para formas não bancárias de financiamento, junto dos mercados de capitais; no caso dos segundos, no sentido de aumentar a confiança no investimento.
                  

                     Pelo exposto, apoio o relatório.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – Different legal systems, cultures, languages, country-specific credit risks and the potential for capital controls (as used in Greece and Cyprus) in the likely event of euro-break-up make Capital Markets Union a distraction from more pressing matters (such as planning for an orderly break-up of the euro). Accordingly UKIP voted against.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Concordo con il collega Karas nell'invitare la Commissione a migliorare le regole per l'accesso ai finanziamenti sia pubblici che privati e ad adottare un piano strategico a lungo termine che includa una vasta gamma di progetti e iniziative adatti a tutti i tipi di imprese. È necessario dare maggiore visibilità al FEIS, che con il suo sportello, rappresenta un'importante fonte di sostegno all'imprenditorialità come anche allo SME supporting factor, programma che agevola le banche nella concessioni di prestiti alle PMI.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — We should ensure proportionality as regards the early repayment of loans across the EU, with measures such as a cap to limit costs for SMEs and more transparency in contracts for SMEs. There are country-specific factors, including structural factors such as the legal framework and cultural issues, which influence financing needs and the availability of funding options, and these have a direct impact on their operability.
I agree with the report on the importance of transparent, standardised financing information for banks, investors, supervisors and other stakeholders, so that risk profiles can be understood and informed decisions taken, and to reduce financing costs. The creation of a European database, collecting information on business strategies and the financing needs of SMEs, in which they could voluntarily enter their data and which would keep them up to date, could be a step in the right direction.
Furthermore, by simplifying rules on support for start-ups, micro enterprises and SMEs, and by improving the EU business environment, we can further assist the contribution made by SMEs to a Capital Markets Union.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe debido a que las propuestas que plantean no solucionaran el problema de acceso a la financiación de las Pequeñas y Medianas Empresas, sino que las expondrá más a los riesgos de la especulación financiera. Este informe señala la problemática que sufre la PYME europea en el acceso al crédito, sin embargo, en lugar de proponer un sistema bancario minorista sano que permita financiar a este tipo de empresas que suponen la columna vertebral de la economía europea, plantea que la solución debe ser la Unión del Mercado de Capitales. Esta propuesta no hará más que elevar el riesgo soportado por las PYMES dependientes de complejos productos financieros de carácter especulativo. Es porque este informe no propone soluciones para las PYMES sino para el capital financiero por lo que he decidido votar en contra del presente informe.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Le sfide cui le micro, piccole e medie imprese si trovano a far fronte nell'UE, per quanto riguarda le condizioni di finanziamento, la quantità e il costo dei finanziamenti disponibili, sono influenzate da fattori specifici legate sia alle PMI ma anche ai paesi e alle regioni in cui queste sono stabilite, comprese l'instabilità economica, una crescita lenta e una maggiore fragilità finanziaria. Risulta pertanto necessario diversificare e migliorare le possibilità di finanziamento pubblico e privato proposte alle PMI che non devono limitarsi alla fase di avvio, ma continuare durante tutto il loro ciclo di vita, e occorre altresì un approccio strategico a lungo termine per garantire il credito alle imprese e che tenga conto della diversità delle imprese per dimensioni, settori in cui operano, volumi d'affari. Nella risoluzione del Parlamento europeo che ho votato in favore, si chiede alla Commissione e gli Stati membri a sostenere le PMI in tale processo, anche nei primi anni di attività. Inoltre, la Commissione è chiamata a verificare gli strumenti esistenti, come i Fondi strutturali e altri programmi pertinenti, per valutare l'adeguatezza del sostegno finanziario fornito alle PMI in relazione agli obiettivi stabiliti.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Întreprinderile mici și mijlocii reprezintă o parte substanțială a economiei UE. Accesul IMM-urilor la finanțare a reprezentat o constrângere mai mare în timpul crizei decât cel al întreprinderilor mai mari, cu toate că aceste întreprinderi sunt dependente de împrumuturi bancare care reprezintă pentru ele cea mai importantă sursă de finanțare. Este important ca IMM-urile să dispună de cunoștințe aprofundate cu privire la sursele de finanțare complementare bazate pe piață.
                  

                     Am votat pentru un sector de servicii financiare diversificat, bine reglementat și stabil, care oferă o gamă largă de opțiuni de finanțare adaptate și eficiente din punctul de vedere al costurilor. Având în vedere rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor, încurajarea dezvoltării spiritului antreprenorial al generațiilor mai tinere reprezintă o soluție viabilă în soluționarea acestei crize.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – This report highlights the main measures necessary to improve access to finance for SMEs and also increase the diversity of SME funding. I strongly agree that SMEs need diverse and improved public and private funding which does not stop at start-up phase but also assists them throughout their lifecycle. I also agree that the Commission needs to assess the review of the Late Payment Directive, with the introduction of specific measures aimed at easing payments for SMEs. This report calls for measures to defend public and private investments, alternative financing tools and also special attention to SMEs run by women and minorities. For all these reasons, I voted in favour of this report.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – SMEs are the lifeblood of our economy, so I welcome this report's support for enhancing their access to different funding sources, and reduction in the overall tax burden and lower taxes for businesses. Without continued support for SMEs, growth and financing the wider economy will suffer, leading to a drop in overall exchequer revenues.

Rosa D'Amato (EFDD),
per iscritto. – La relazione sull'accesso al credito per le PMI nell'Unione dei mercati dei capitali punta sulla promozione della cultura del rischio e dei mercati dei capitali. Il testo insiste sulla necessaria educazione finanziaria delle PMI quale presupposto per aumentare la concessione di prestiti bancari e per estendere l'utilizzo e l'accettazione delle soluzioni proposte dai mercati dei capitali. Non è con il rischio e con prodotti di ingegneria finanziaria che migliorerà la situazione delle micro, piccole e medie imprese europee. Bisognerebbe invece evitare ogni forma di azzardo morale e creare un settore bancario sicuro per poter garantire la relazione bancaria tradizionale come principale risorsa di approvvigionamento creditizio per le PMI, evitando di favorire le banche di investimento tramite lo strumento delle cartolarizzazioni. Non nascondo infine tutta la mia perplessità per quanto riguarda l'Unione dei mercati dei capitali, la quale, pur proponendosi di aumentare il ventaglio di possibilità di accesso al credito per cittadini e imprese migliorando e omogeneizzando la loro inclusione finanziaria, espone a un incremento concreto del rischio dell'intero sistema creditizio e dei capitali, puntando sulla finanziarizzazione dell'economia e danneggiando, soprattutto nel medio e lungo periodo, i risparmiatori. Per i motivi esposti, il mio voto è dunque di astensione.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Consider că formarea adecvată, sprijinul, accesul la finanțare și creșterea diversității finanțării acordate întreprinderilor sunt esențiale, fiind nevoie de o formare specială pentru a pregăti tinerii în perspectiva economiei verzi. Nu trebuie să uităm faptul că prevenirea daunelor de mediu și tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon este o provocare a societății care oferă, de asemenea, noi oportunități de afaceri pentru întreprinderile care aduc pe piață produse și servicii verzi.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — Les microentreprises, les PME et les entreprises à capitalisation moyenne représentent le cœur des économies européennes en constituant les principales sources d'emplois et de croissance. Nous devons défendre avec force la mise en place de mesures favorisant l'accès au financement des PME et le renforcement de la diversité de leurs financements dans une union des marchés de capitaux. Il est indispensable de dynamiser la croissance et l'innovation en encourageant l'esprit d'entreprenariat et la prise de risques par un accès à des financements adaptés à l'évolution de l'entreprise. Aussi, nous devons notamment renforcer les systèmes bancaires en Europe pour leurs permettre de répondre aux besoins de financements de ces entreprises.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – S'il est nécessaire d'aider les PME, acteurs incontournables de l'économie, dans leur accès aux financements, et limiter les contraintes réglementaires qui pèsent sur elles, ce n'est pas des institutions européennes, responsables en grande partie de la situation, que viendra la solution.
                  

                     En effet, nous connaissons la proximité des institutions avec les grands lobbys industriels et bancaires. Une meilleure ouverture des marchés publics aux PME est certes louable, tout comme le développement des banques locales ou encore le fléchage obligatoire de certains fonds de la BCE à la disposition des banques pour accorder des crédits aux PME.
                  

                     Toutefois, la solution proposée par l'union des marchés de capitaux, qui consiste à faciliter les alternatives au crédit bancaire, c'est-à-dire les marchés financiers et les financements participatifs, a des inconvénients. Il en découle une financiarisation accrue de l'économie, sensible aux cycles et coûteuse, au détriment de relations stables entre une banque et son client.
                  

                     Des politiques qui reposent sur la demande, via notamment la hausse des salaires ou la baisse des charges, ou encore sur la préférence nationale, produiraient plus certainement leurs effets pour le tissu des PME. Aussi me suis-je abstenue sur ce texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих доклада по собствена инициатива на Комисията по икономически и парични въпроси относно състоянието на малките и средни предприятия в Европа. Докладът обръща внимание на опасности, с които МСП е трябвало да се справят, но същевременно набляга и на потенциалните ползи за тях. Докладът на колегата Карас също така набляга на нуждата за административни и данъчни облекчения полза на МСП. Подкрепям мнението му, че такива облекчения биха допринесли за развитието им. Важна част от процеса на това развитие също така е и повишаването на информираността на самите МСП по отношение на наличните източници на финансиране.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – As pequenas e médias empresas (PME) e as empresas de média capitalização representam uma parte substancial da economia da UE. O acesso das PME ao financiamento é, pois, uma questão que há muito figura na agenda política. A variedade de PME na UE é considerável. Os diferentes Estados-Membros apresentam diferentes tipos de PME, consoante o modelo de negócio, a dimensão, a fase de desenvolvimento, a estrutura financeira e a forma jurídica. É importante apoiar o acesso das PME ao financiamento durante todo o seu ciclo de vida, bem como aumentar o conhecimento das PME sobre as fontes complementares de financiamento que assentam no mercado.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Abstention: en définitive, sur le constat et sur un certain nombre d'objectifs, ce rapport ne fait que reprendre ce que nous réclamons depuis longtemps, mais il y a comme une erreur de casting quant à l'autorité choisie pour mener à bien un tel small business act.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho espresso voto favorevole alla presente relazione poiché ritengo fondamentale sostenere l'accesso ai finanziamenti per le PMI durante l'intero ciclo di vita. Difatti, rispetto alle aziende di maggiori dimensioni, per le PMI l'accesso ai finanziamenti è stato più difficile durante la crisi. A ciò hanno contribuito la forte dipendenza dai prestiti bancari e la riduzione della leva finanziaria delle banche provocata dalla crisi. L'iniziativa in materia di Unione dei mercati dei capitali ha, pertanto, collocato la diversificazione delle modalità di finanziamento delle PMI in cima alle sue priorità.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – There is a core neoliberal approach here. I voted against.

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την πρόσβαση των ΜΜΕ στη χρηματοδότηση και την αύξηση της πολυμορφίας στη χρηματοδότηση των ΜΜΕ στο πλαίσιο μιας Ένωσης Κεφαλαιαγορών καθώς τέτοιες πρωτοβουλίες όπως η Ένωση των Κεφαλαιαγορών θα επιδεινώσουν τα προβλήματα που αντιμετωπίζουν οι ευρωπαϊκές ΜΜΕ.
                  

                     Οι ΜΜΕ, λόγω του μεγέθους τους, πλήττονται δυσανάλογα από τις συνέπειες της οικονομικής αστάθειας και της ύφεσης και είναι ήδη ιδιαίτερα εκτεθειμένες στην ισχύ των ολιγοπωλίων που ελέγχουν την παραγωγή και την πίστωση.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I support this balanced and far-reaching report, due to the proposed measures that defend public and private investments, alternative financing tools and special attention to SMEs run by women and minorities. I agree that we should encourage SMEs to consider the whole EU as their home market and to use the potential of the single market for their financing needs. We need to ensure coordination, consistency and synergies between European instruments and programmes for SMEs such as the European Structural and Investment Funds. It is also essential to promote a holistic approach to the dissemination of information on all EU funding opportunities by encouraging the Member States, the EIB and national promotional banks, in this context, to provide information on financing options and loan guarantee schemes. The report points out very well the financial problems suffered by SMEs and the situation of uncertainty experienced by suppliers generated by late payments by larger companies, public institutions and authorities, and thus I believe that the Commission should, during the review of the Late Payment Directive, assess the introduction of specific measures to simplify the payment procedure.

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las Pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las Pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las Pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. — Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las PYMES, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular la del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho convintamente votato a favore della risoluzione del PE sull'accesso al credito per le PMI e rafforzamento della diversità del finanziamento alle PMI nell'Unione dei mercati dei capitali, perché ritengo che le microimprese e le PMI e le imprese a media capitalizzazione costituiscano il perno dell'economia europea, particolarmente in Italia, in termini di crescita e occupazione. Tuttavia, non esiste una definizione unica e specifica di PMI, inoltre esse costituiscono un mondo molto variegato basato su modelli d'impresa che affrontano problemi diversi, con conseguenti esigenze finanziarie differenti. Nell'UE il finanziamento delle PMI poggia per il 77 % sul credito bancario, una percentuale molto elevata, per le microimprese esso costituisce ancora oggi l'unica fonte di accesso possibile al credito. In considerazione di ciò si ritiene fondamentale, in fase di revisione della CRD4, il mantenimento del fattore di sostegno alle PMI, introdotto per salvaguardare l'accesso al credito. Nel contempo ritengo necessario diversificare e migliorare le possibilità di finanziamento pubblico e privato proposte alle PMI durante tutto il ciclo di vita secondo un approccio strategico di lungo termine. Le PMI devono essere incoraggiate ad avere una visione europea e a considerare l'UE come loro campo di azione. Gli Stati membri devono ridurre le barriere amministrative.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über den ‘Zugang von KMU zu Finanzmitteln und Diversifizierung der Finanzierungsquellen von KMU in einer Kapitalmarktunion’ gestimmt. Eine Kreditklemme belastet und bremst Mittelstand und Familienbetriebe unverhältnismäßig stark. Dem gilt es vorzubeugen – auch von europäischer Seite.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – KMU sind besonders auf Anschubfinanzierung von Banken angewiesen. Im Zuge der Finanzkrise sind solche Finanzierungen zum großen Teil weggebrochen. Dies hat die KMU stark getroffen. Die Start-Up-Europe-Initiative der Europäischen Union bietet in diesem Kontext eine willkommene Möglichkeit für KMU, Zugang zu Anschubfinanzierungen zu erhalten.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – Small and medium-sized enterprises form a substantial part of the EU economy. In the UK, they account for 99.7% of all enterprises and 53.3% of the number of employees. Four banks account for 85% of lending to small businesses. I voted for this report because it calls for improvement in bank lending to SMEs and for a diversification of credit sources.

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe acerca del acceso de financiación para las pequeñas y medianas empresas. Consideramos que la orientación que defiende, basada en la consolidación y expansión de la Unión de Mercados de Capitales, es errónea y perjudicial. En primer lugar, porque no está demostrado que la liberalización del acceso al mercado de capitales suponga en modo alguna un abaratamiento de los costes de financiación para PYMES. En segundo lugar, porque consideramos que yerra en su diagnóstico, ya que el acceso a la financiación no es hoy en día el principal problema de las PYMES sino más bien el bajo nivel de la demanda.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am votat acest raport, deoarece sunt Co-președintele Intergrupului pentru IMM-uri din Parlamentul European și fost Ministru delegat pentru IMM-uri, Mediu de Afaceri și Turism în țara mea, dar și datorită faptului că am lucrat în economia reală ca IMM, motiv pentru care cunosc dificultățile cu care se confruntă acestea. Astfel, raportul Karas cere Comisiei susținerea în mod concret a IMM-urilor, deoarece acestea au suferit constrângeri considerabile în privința finanțării, comparativ cu întreprinderile mai mari. Întrucât există o diversitate mare între tipurile de IMM-uri europene, este nevoie de diversitate și în ceea ce privește opțiunile de finanțare, iar această inițiativă este prioritară pentru uniunea piețelor de capital. Totodată, este esențial ca IMM-urile să dispună de un mai bun capital de cunoștințe cu privire la costurile, beneficiile și riscurile asociate cu modalitățile de finanțare, cu scopul de a crea o cultură a piețelor de capital. Este nevoie de un sistem de finanțare simplu și armonizat, care asigură condiții echitabile pentru toate întreprinderile și care reprezintă cea mai bună modalitate de a asigura dezvoltarea IMM-urilor.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Small and medium-sized enterprises form a substantial part of the EU economy. In the UK, they account for 99.7% of all enterprises and 53.3% of the number of employees. Four banks account for 85% of lending to small businesses. I voted for this report because it calls for improvement in bank lending to SMEs and for a diversification of credit sources.

Françoise Grossetête (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu ce rapport, car il fait des propositions concrètes pour améliorer l'accès au financement des PME, à tous les stades de leur développement. Les PME constituent la colonne vertébrale de l'économie européenne mais rencontrent des difficultés croissantes pour accéder aux capitaux. Souvent trop dépendantes du crédit bancaire, elles doivent être en mesure de diversifier leurs apports financiers, notamment en accédant plus facilement au capital-risque.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. Small and medium-sized enterprises (SMEs) and mid-caps form a substantial part of the EU economy. Access to finance for SMEs has therefore been a long-standing theme on the policy agenda. Therefore, I welcome the recognition of the importance of bank funding for SMEs in the Commission's Capital Market Unions (CMU) initiative. Nevertheless, it is important to diversify the funding options for SMEs to allow for a wide range of choices.

Sergio Gutiérrez Prieto (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. — Καταψηφίσαμε την έκθεση σχετικά με την πρόσβαση των ΜΜΕ στη χρηματοδότηση, και την αύξηση της πολυμορφίας στη χρηματοδότηση των ΜΜΕ στο πλαίσιο μιας Ένωσης Κεφαλαιαγορών αφού η άποψη της Ομάδας μας είναι ότι το χρηματοπιστωτικό σύστημα και ειδικά το έργο της Τραπεζικής Ένωσης και του CMU δημιουργεί νέα εμπόδια για τις ΜΜΕ να αποκτήσουν πρόσβαση σε χρηματοδότηση για τις δραστηριότητές τους. Επιπρόσθετα η αυξημένη οικονομική ευθραυστότητα των ΜΜΕ οφείλεται στην πτώση των πωλήσεων τους σαν αποτέλεσμα των πολιτικών λιτότητας που επιβάλλονται σε όλη την Ευρώπη. Επομένως, η πρόσβαση σε χρηματοδότηση δεν είναι ο πυρήνας του προβλήματος και η πρόταση του CMU δεν θα λύσει κανένα από τα προβλήματα των ΜΜΕ. Αντιθέτως, θα μεταφέρει τον κίνδυνο των επενδύσεων από το χρηματοπιστωτικό σύστημα προς τις μικρομεσαίες επιχειρήσεις, επιτρέποντας κερδοσκόπους επενδυτές να επωφεληθούν από την τραγική κατάσταση των ευρωπαϊκών ΜΜΕ.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – Small and medium-sized enterprises (SMEs) are the backbone of Europe's economy. They represent 99% of all businesses in the EU. In the past five years, they have created around 85% of new jobs and provided two-thirds of the total private sector employment in the EU.
SMEs and entrepreneurship are key to ensuring economic growth, innovation, job creation and social integration in the EU. Accordingly, finance for SMEs has been a long-standing theme on the policy agenda. I voted in favour of this report, which supports the proposals made in the CMU Action Plan for better connecting SMEs with a wide range of funding options, and asks the Commission to initiate a thorough analysis of obstacles to SMEs' tapping capital markets and to address these barriers in a timely manner.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections.

Hans-Olaf Henkel (ECR),
schriftlich. – Der Bericht Karas nimmt Stellung zur optimalen Nutzung des Potenzials kleiner und mittlerer Unternehmen (KMU) zur Schaffung von Arbeitsplätzen. KMU stellen etwa zwei Drittel der Arbeitsplätze in der Privatwirtschaft bereit. Um das Potential zur Schaffung von Arbeitsplätzen noch weiter zu stärken, sollten KMU im Fokus der Ausgestaltung der EU-Unternehmenspolitik stehen. Der Bericht hebt hervor, dass eine Verringerung des Verwaltungs- und Regelungsaufwandes wie auch eine Verbesserung der Qualität der Rechtssetzung und Rechtsdurchsetzung KMU entlasten sollten. Darüber hinaus wird im Bericht betont, dass faire Wettbewerbsbedingungen für KMU im Vergleich mit Großunternehmen geschaffen werden. Kleine und lokale Unternehmen werden in überregulierten und bürokratischen Verwaltungssystemen besonders benachteiligt. Es sind Maßnahmen notwendig, um Marktnachteile von KMU so einzuschränken, dass ihr Beschäftigungspotenzial erheblich gesteigert wird. Ich halte den Bericht insgesamt für sehr ausgewogen und habe ihm deshalb zugestimmt. Im Übrigen bin ich der Meinung, dass der Einheitseuro abgeschafft werden muss. Er führt zu Zwietracht und Zwist in Europa.
                  

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – Different legal systems, cultures, languages, country-specific credit risks and the potential for capital controls (as used in Greece and Cyprus) in the likely event of euro-break-up make Capital Markets Union a distraction from more pressing matters (such as planning for an orderly break-up of the euro). Accordingly UKIP voted against.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – This report is part of the European Parliament's contribution to the Capital Markets Union. It follows the work initiated by the Commission with the Green Paper on Retail Financial Services. The Commission should pay particular attention to the specificities of SMEs and ensure that cross-border activities in the field of retail financial services lead to better access to finance. The report calls for measures defending public and private investments and alternative financing tools.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o pristupu financiranju za mala i srednja poduzeća i povećanju raznolikosti financiranja malih i srednjih poduzeća u uniji tržišta kapitala, jer posebno je njima, malim i srednjim poduzećima koja imaju izuzetno važnu ulogu u europskom gospodarstvu u pogledu zapošljavanja i rasta, za vrijeme krize pristup financiranju bio ograničeniji od onoga za veća poduzeća.
                  

                     Upravo o diversifikaciji mogućnosti financiranja za mala i srednja poduzeća govori i ovo izvješće koje sam podržao kako bi se povećale mogućnosti financiranja MSP-a, te kako bi to postao jedan od prioriteta inicijative za stvaranje unije tržišta kapitala.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — Different legal systems, cultures, languages, country-specific credit risks and the potential for capital controls (as used in Greece and Cyprus) in the likely event of euro-break-up make Capital Markets Union a distraction from more pressing matters (such as planning for an orderly break-up of the euro). Accordingly UKIP voted against.

Ramón Jáuregui Atondo (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – In the European Parliament we often refer to SMEs as the backbone of our economy. It is therefore important that we propose concrete ways to improve their access to finance. The regulatory framework should incentivise companies to grow, and access to diversity in funding is important. Financial literacy and education is necessary, especially in regions with underdeveloped capital markets, to help companies to improve their knowledge of funding options and processes. Going forward, I hope that this report can help the Commission to develop legislation which cuts administration for businesses while helping them to grow.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui vise à exposer les carences dans le modèle de financement des PME en Europe en évaluant le ratio entre financement bancaire et non bancaire et, dans ce deuxième cas, à établir les besoins propres aux PME pour l'accès aux marchés de capitaux.
                  

Εύα Καϊλή (S&D),
γραπτώς. – Οι μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις αποτελούν την ραχοκοκαλιά της ευρωπαϊκής οικονομίας, που ωστόσο υπέστησαν τους μεγαλύτερους περιορισμούς χρηματοδότησης κατά την περίοδο κρίσης. Αυτοί οι περιορισμοί υπήρξαν μεγαλύτεροι στις χώρες των οποίων τα τραπεζικά συστήματα υπέστησαν εντονότερη πίεση, κυρίως στη περιφέρεια. Το νέο εργαλείο της Ένωσης των Κεφαλαιαγορών υπάρχει για να μειώσει την χρηματοδοτική εξάρτηση από τις τράπεζες αλλά σε καμία περίπτωση δεν πρόκειται να επιτύχει αν δεν δημιουργήσει δυναμικές σχέσεις και δεσμούς μεταξύ των ΜΜΕ και εναλλακτικών φορέων χρηματοδότησης. Αυτή τη στιγμή δεν υπάρχουν προφανείς διασυνδέσεις κάτι που πρέπει να αποκατασταθεί αν δεν θέλουμε να εκτεθεί το παραγωγικό μοντέλο των ΜΜΕ σε μεγαλύτερους κινδύνους, ειδικά στα κράτη της περιφέρειας. Είναι ένα σημείο στο οποίο ο αρμόδιος Επίτροπος θα πρέπει να δώσει ιδιαίτερη έμφαση.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Der Bericht sondierte die künftigen Herausforderungen sowie Finanzierungsbedürfnisse und -bedingungen aus der Sicht von Klein- und Mittelbetrieben in den jeweiligen Mitgliedstaaten. Der Bericht verweist weiters auf die Notwendigkeit einer differenzierten und maßgeschneiderten Herangehensweise bei der Regulierung, bei den zu unterstützenden Maßnahmen (z.B. steuerliche Anreize) und den Finanzierungsmöglichkeiten. Ich stimme dem vorliegenden Bericht zu.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted for the report because it calls for improvements in bank lending to SMEs and for a diversification of credit sources.

Béla Kovács (NI),
írásban. - Közgazdászként és nemzetközi tapasztalataim alapján is azt kell mondanom, hogy az anyag szakbizottsági vitája során kialakult kisebbségi különvéleményt kell korrektnek tekinteni. Az európai kkv-k problémáit a finanszírozáshoz való hozzáférés terén súlyosbítani fogják a tőkepiaci unióhoz hasonló kezdeményezések, mert fokozzák a gazdaság pénzügyiesítését, ezáltal csökkentik a makrogazdasági stabilitást és a növekedést, illetve mert a mikrogazdasági kockázatokat áthárítják a nagy pénzügyi szereplőkről a kkv-kra, amelyek így az egyre bonyolultabb és átláthatatlanabb pénzügyi eszközöktől válnak függővé.
                  

                     Általános kiutat az jelenthet, ha a banki közintézmények és a szabályozás megerősítésével állami ellenőrzés alá vonják a pénzügyi szektort, illetve egyértelmű kapcsolatot teremtenek a hitelezési tevékenység és a tényleges termelés között. A kkv-k szegmense a helyi igények kielégítése, finanszírozásukat leginkább olyan helyi bankokkal lehet megoldani, amelyek a kisvállalkozásoknak hiteleznek és ismerik is a tevékenységüket, így meg tudják ítélni a hitelezés kockázatát. Ha valamely kkv ki akar lépni a nemzetközi piacra, azt általában csak akkor teheti meg, ha a hazai piacon erős lábakon áll. A pénzügyi biztonsága olyan mértékben romlik, ahogy a pénzforrások távolodnak a munkavégzés helyszínéről.
                  

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. – Подкрепям доклада за достъпа до финансиране за МСП и увеличаване на разнообразието на финансирането за МСП в рамките на съюз на капиталовите пазари. Предприятията от малък и среден размер са основополагащи за европейската икономика. Достъпът до финансиране за тях остава важен въпрос.
                  

                     Подкрепям предложенията за подобряването на условията за отпускане на средства в помощ на бизнеса. В доклада се отбелязва, че банковото кредитиране все още е най-важният източник на финансиране за МСП (77%) , но той също трябва да бъде подобрен.
                  

                     Подкрепям призива към Комисията да проучи възможността да въведе програми за ‘финансиране за отпускане на заеми’, които биха предоставили на банките средства от ЕЦБ с единствената цел да отпускат кредити на МСП, както и да оцени възможностите за разработване на нови инициативи за привличане на инвестиции.
                  

                     Не на последно място, трябва да се намерят най-ефективните небанкови източници на финансиране за МСП. Необходимо е увеличаване на културата на поемане на риск и на ползване на капиталовия пазар, потенциала на новите иновативни финансови технологии и стимулиране на иновациите чрез платформи за кредитиране.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Le piccole e medie imprese (PMI) e le imprese a media capitalizzazione sono una parte essenziale dell'economia dell'Unione e sono state, per diversi anni, al centro dell'agenda politica. Pur non di meno, l'accesso ai finanziamenti per le PMI è stato problematico durante la crisi, ed ha fatto sì che le imprese dipendessero da prestiti bancari. Inoltre, sono presenti molte differenze fra le PMI dell'UE. Infatti, a seconda dello Stato e del contesto economico e culturale, esse cambiano nella struttura, nella dimensione, e nella forma giuridica, richiedendo a loro volta opzioni di finanziamento differenti. È per queste ragioni che ci poniamo l'obiettivo di diversificare le modalità di finanziamento delle PMI, elaborando misure strategiche adeguate per ogni situazione. La relazione chiede, dunque, alla Commissione di presentare una relazione annuale sullo stato delle iniziative di attuazione con i risultati avuti sulle PMI e le relative raccomandazioni.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce rapport. Certes, il s'efforce, au moins en apparence, de protéger les PME. Mais je n'ai pas confiance dans les bonnes paroles de l'UE qui a toujours favorisé les grands groupes.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Nous soutenons l'idée d'une législation mieux calibrée pour les PME, mais nous émettons des réserves sur la capacité de l'UE à la mettre en œuvre alors qu'elle a toujours favorisé les grands groupes.
                  

                     Je me suis donc abstenu sur cette résolution.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Juan Fernando López Aguilar (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – El objetivo de este informe es el aumento de la diversidad de la financiación de las pymes en una Unión de los Mercados de Capitales.
                  

                     Aunque se inclina por seguir fomentando el canal crediticio bancario para la financiación de las pymes, apoya las medidas que puedan adoptarse encaminadas a mejorar su eficacia.
                  

                     Considero que es importante diversificar las opciones de financiación de las pymes a fin de permitir la mejora de su conexión con otras opciones de financiación.
                  

                     Algunos de los elementos clave reflejados en el informe son la mejora de la disponibilidad pública de la información financiera sobre las pymes, la reactivación del mercado de titulizaciones, la simplificación de la cotización en Bolsa, la microfinanciación colectiva o los préstamos inter pares.
                  

                     Además, considero que debemos luchar por un sistema impositivo justo y simple, que garantice la igualdad de condiciones a todas las empresas, ya que esta es la mejor manera de garantizar el desarrollo de las pymes.
                  

                     Dada la importancia de las pymes, tanto como creadoras de puestos de trabajo como por constituir una parte fundamental del tejido industrial y económico de la UE, doy mi apoyo a la aprobación de este informe.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report to increase access to funding for SMEs.

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s výzvou Komisi, aby zavedla ‘programy financování pro účely půjček, které by bankám umožňovaly čerpat prostředky ECB za výhradním účelem jejich půjčování malým a středním podnikům’. Ani Komise ani Evropská centrální banka by se podle mě neměly starat o komerční úvěry. Nesouhlasím ani s tím, aby Komise stanovila koeficient, který by zvýhodňoval banky při poskytování úvěrů malým oproti velkým firmám. Komise nemá bankám mluvit do strategie rozložení rizika.
                  

Monica Macovei (ECR),
in writing. – I supported this report because SMEs are key players in the EU economy in terms of their share in employment and value added. According to the Directorate-General for Internal Market Industry, SMEs employ close to 90 million persons.
Bank loans constitute the main source of external funding for corporations in the majority of Member States. Companies in southern and eastern Europe are most reliant on banks loans. The global financial crisis has left a large private-sector debt overhang, and high levels of non-performing loans (NPLs), in several European countries. SMEs across the EU thus face many difficulties in obtaining bank loans, as the result of differences in terms and conditions for loans or credit in the EU.

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Budući da mala i srednja poduzeća čine znatan dio gospodarstva EU-a, njihov pristup financiranju iznimno je bitan. Tijekom krize pristup financiranju za MSP-ove bio je ograničen, a to je pridonijelo njihovom oslanjanju na bankovne zajmove. Izvješće naglašava diversifikaciju mogućnosti financiranja za MSP-ove kao jedan od prioriteta inicijative za stvaranje unije tržišta kapitala.
                  

                     Države članice imaju različite vrste MSP-ova, ovisno o njihovu poslovnom modelu, veličini, fazi razvoja, financijskoj strukturi i pravnom obliku, a različito gospodarsko okruženje i strukturni čimbenici u državama članicama snažno utječu na financijske potrebe i raspoloživost mogućnosti financiranja. Upravo te višestruke čimbenike koji su različiti u pojedinim državama članicama potrebno je uzeti u obzir pri osmišljavanju odgovarajućih mjera politike kojima je cilj diversifikacija mogućnosti financiranja za MSP-ove.
                  

                     Važno je podržati pristup financiranju za MSP-ove tijekom njihova cijelog životnog vijeka i potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi im se pružila podrška u pripremi za prijenos poslovanja. Rješavanje i poticanje kanala bankovnih zajmova najučinkovitiji je način osiguravanja i poboljšanja pristupa financiranju za MSP-ove, stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – Micro enterprises small and medium-sized enterprises play an important role in the European economy in terms of employment and growth. Is important to ensure coordination, consistency and synergies between European instruments and programmes for SMEs, such as the European Structural and Investment Funds, to promote a holistic approach to the dissemination of information on all EU funding opportunities, and to make significant progress towards further simplification so as to make funding for SMEs more attractive.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – Finančná kríza ovplyvnila prístup malých a stredných podnikov k financovaniu ich činnosti. Problémy financovania sa zvlášť dotýkajú podnikania v oblasti kultúrnych a tvorivých odvetví, ktoré plnia významnú úlohu pri prekonávaní regionálnych rozdielov a vytváraní medziregionálnej spolupráce, ich financovanie je však problematické.
                  

                     Pokiaľ majú MSP ako hybný motor hospodárstva zohrať hlavnú úlohu pri rozvoji a zvyšovaní zamestnanosti, musí aj bankový a finančný sektor aktívnejšie pristupovať k poskytovaniu finančnej pomoci. Preto pokladám za dôležité, aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi preskúmala všetky vhodné možnosti financovania investícií do podnikania MSP vrátane poskytovania štátnej pomoci, ktorá nenarúša hospodársku súťaž. Uľahčenie prístupu k finančným prostriedkom pomôže vyrovnávať rozdiely medzi MSP v jednotlivých krajinách a naštartovať rast zamestnanosti.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την πρόσβαση των ΜΜΕ στη χρηματοδότηση, και την αύξηση της πολυμορφίας στη χρηματοδότηση των ΜΜΕ στο πλαίσιο μιας Ένωσης Κεφαλαιαγορών για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 14/9/2016,καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce texte.
                  

                     Bien que soutenant l'idée d'une législation mieux calibrée sur le financement des PME, nous émettons cependant des réserves sur la capacité de l'UE à la mettre en œuvre alors qu'elle a toujours favorisé les multinationales.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
in writing. — Linking this resolution to the one by Guillaume Balas, I find myself once again stressing the importance of equal treatment for women and, therefore, I am pleased to see that the resolution included a prohibition on gender discrimination in access to goods and services. That justified my vote in favour of it. On the other hand, I agree with the rapporteur who underlines that a simple and fair taxation system is the best way to ensure the development of SMEs. On a different note, the use of new and innovative technologies that could provide new funding opportunities for SMEs, if it is proven to be effective, is encouraged.

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – En la UE debemos trabajar más para garantizar el acceso de las pymes a la financiación y el aumento de la diversidad de la financiación de las pymes en una Unión de los Mercados de Capitales.
                  

                     La crisis redujo la posibilidad de estas empresas de acceder a créditos bancarios, algo que se debe solventar y también buscar otras fuentes complementarias de financiación, tal y como proponemos en la resolución que he apoyado.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Hier geht es um den Zugang von KMU zu Finanzmitteln. Der Bericht erkennt die Herausforderungen im Zusammenhang mit einer differenzierten und maßgeschneiderten Herangehensweise bei der Regulierung. Weiter werden den nationalen Unterschieden Rechnung getragen. Daher unterstütze ich diesen Bericht.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Europos MVĮ sukuria daugiau kaip pusę ES BVP, jose dirba apie 75 mln. darbuotojų, be to, jos sukuria esminę sąsają tarp privačiojo ekonomikos sektoriaus ir vietos gamybos. Todėl pritariu EP parengtam pranešimui, kuriame numatomos politikos gairės, didinančios MVĮ galimybes gauti finansavimą.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport se penche sur les problèmes d'accès aux financements des petites et moyennes entreprises (PME).
                  

                     En effet, les PME, fortement dépendantes des prêts bancaires, ont été impactées par la contraction du crédit par des banques qui ne font plus leur travail de financement de l'économie productive. Plutôt que de s'interroger sur l'échec de la Banque centrale dans son refinancement aveugle des grandes banques, il s'agit ici de permettre aux PME d'accéder aux marchés financiers comme principale source de financement.
                  

                     Pour se faire, l'UE met en place une union des marchés des capitaux, qui rassemble les initiatives développant les prêts non bancaires (le ‘shadow banking’) qui fragilisent davantage le système financier. Et la solution favorisée par le rapport est celle de la titrisation ‘simple, transparente et standardisée’, c'est-à-dire la transformation des actifs financiers (créance, prêt, facture non soldée) en titre financier émis sur le marché des capitaux. Rappelons que c'est cette procédure qui est à l'origine de la crise des subprimes.
                  

                     Je m'oppose à ce texte qui mène l'UE vers une nouvelle crise financière et vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Nous soutenons l'idée d'une législation mieux calibrée pour les PME, mais nous émettons des réserves sur la capacité de l'UE à la mettre en œuvre alors qu'elle a toujours favorisé les grands groupes.
                  

                     Je me suis donc abstenue sur cette résolution.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – As micro, pequenas e médias empresas, bem como as empresas de média capitalização, desempenham, em termos de emprego e de crescimento, um papel importante para a economia europeia, tendo as PME contribuído, em 2014, para 67 % do emprego total, para 71,4 % do aumento no emprego e para 58 % do valor acrescentado no setor empresarial não financeiro na UE. Daí que seja necessária a criação de incentivos que proporcionem melhores condições de acesso ao financiamento, bem como à diversificação das fontes de financiamento das PME. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in favour of this resolution as it stresses the importance of SMEs to the Union's economy and the various opportunities that are open to SMEs through the Capital Markets Union.

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Malé a stredné podniky a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou tvoria významnú časť hospodárstva EÚ. Otázka ich prístupu k financovaniu je preto významnou témou politického programu. Prístup MSP k financovaniu bol počas krízy obmedzenejší ako pre väčšinu spoločností. Silná závislosť MSP od bankových úverov a znižovanie rizikovosti bánk, ktoré vyvolala kríza, prispeli k tejto situácii. Iniciatíva s názvom ‘únia kapitálových trhov’ mala ako jednu z priorít práve diverzifikáciu možností financovania pre MSP. Bankové úvery však sú a v budúcnosti ostanú najdôležitejším zdrojom financovania malých a stredných podnikov, keďže sa dokážu prispôsobiť osobitným potrebám financovania rôznych MSP, avšak je dôležité ponúknuť zlepšenia aj v tejto oblasti. Správa povzbudzuje MSP, aby využili potenciál jednotného trhu pre svoje potreby financovania a vnímali EÚ ako ich domáci trh. Vyzýva na odstránenie bariér, ktoré bránia využívaniu trhových a iných inovačných spôsobov financovania a zdôrazňuje potrebu konvergencie pravidiel a postupov naprieč celou EÚ a implementáciu Small Business Act (rámec politiky EÚ pre MSP). Hlasujem v prospech návrhu.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which calls for measures to protect public and private investments, for alternative financing tools and for special attention to SMEs run by women and minorities.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Gazdasági és Monetáris Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványa a kis- és középvállalatok finanszírozási lehetőségeit tekinti át a tőkepiaci unió keretében. Megállapítja, hogy a banki hitelezés még mindig a kkv-k legfontosabb finanszírozási forrása, és minden valószínűség szerint az is marad. Ezt azonban jelentősen akadályozza, hogy a pénzügyi válság közvetlen következményeként a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében jelentős mértékben megerősítették és újra érvénybe léptették a bankok prudenciális és felügyeleti keretét. A kkv-kat érintő lehetséges negatív következmények mérséklése érdekében ezért bevezették az úgynevezett kkv-szorzót, vagyis azt az előírást, hogy a kkv-k hitelkockázati kitettségére vonatkozó tőkekövetelményt meg kell szorozni a 0,7619-del.
                  

                     A tervezet kiemelt fontosságot tulajdonít ennek a szorzónak. A tervezet figyelmet szentel a kkv-k nem banki forrásból történő finanszírozása, így az értékpapírosítás, a tőzsdei bevezetés, a közösségi finanszírozás és a személyközi hitelezés lehetőségeinek is. Végül leszögezi, hogy a kkv-k fejlődésének biztosítására a legjobb módszer a minden vállalkozás számára egyenlő versenyfeltételeket biztosító, egyszerű és igazságos adórendszer, mégpedig nem csak a társasági, hanem a jövedelemadózás tekintetében is. A tervezetet megszavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Le constat fait par ce rapport est consensuel: les PME souffrent dans leur accès aux financements alors qu'elles sont un moteur essentiel de l'économie, les contraintes réglementaires pèsent plus particulièrement sur elles, il est nécessaire d'inclure la dimension PME dans l'ensemble des textes à portée économique.
                  

                     On relève bon nombre de propositions pertinentes, comme la nécessité de règles adaptées pour que les marchés publics soient plus ouverts aux PME et aux microentreprises, le développement des banques locales ou encore le fléchage obligatoire de certains fonds de la BCE à la disposition des banques pour accorder des crédits aux PME.
                  

                     Mais, comme toujours, c'est la Commission qui est supposée y remédier, alors que sa proximité avec les grands lobbys industriels et bancaires est un obstacle rédhibitoire.
                  

                     Plus généralement, la solution proposée par l'union des marchés de capitaux aboutirait à une financiarisation accrue de l'économie, sensible aux cycles et couteuse, au détriment de relations stables entre une banque et son client. Des politiques basées sur la demande, via notamment la hausse des salaires ou la baisse des charges, ou encore sur la préférence nationale produirait plus certainement leurs effets pour le tissu des PME. Abstention.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – As micro, pequenas e médias empresas, bem como as empresas de média capitalização desempenham, em termos de emprego e de crescimento, um papel importante para a economia europeia, tendo as PME contribuído, em 2014, para 67 % do emprego total, para 71,4 % do aumento no emprego e para 58 % do valor acrescentado no setor empresarial não financeiro na UE.
                  

                     Voto favoravelmente o presente relatório que estimula as entidades a criarem novas vias de financiamento para as PME distintas das já tradicionalmente existentes. Entendo, assim, que a União dos Mercados de Capitais deve contribuir ativamente para que existam outras vias de apoio financeiro para as empresas, como poderá e deverá suceder com capital de risco.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport prône une financiarisation accrue de l'économie, il n'est pas acceptable.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – Small and medium-sized enterprises form a substantial part of the EU economy. In the UK, they account for 99.7% of all enterprises and 53.3% of the number of employees. Four banks account for 85% of lending to small businesses. I voted for the report because it calls for improvements in bank lending to SMEs and for a diversification of credit sources.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport sur l'accès des PME au financement et sur la diversité des financements aux PME dans une union des marchés de capitaux. Ce rapport pointe les carences dans le modèle européen de financement des PME dont la source principale de financement demeure le prêt bancaire. Si celui ci doit encore être encouragé, notamment parce que les banques possèdent des connaissances régionales et locales qui permettent de mieux s'adapter aux besoins de chaque PME, il ne doit pas être la seule source de financement des PME (titrisation, financement participatif, prêt entre particuliers).
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour le rapport de M. Karas. Les PME sont très importantes dans l'économie de l'Union européenne et leur accès au financement est un objectif de longue date dans l'agenda politique de l'Union. Pendant la crise, l'accès au financement était plus compliqué pour les PME que pour les grosses entreprises. L'initiative Capital Markets Union travaille donc à la diversification des options de financement pour les PME.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Small and medium-sized enterprises (SMEs) represent a substantial part of the EU economy, making access to finance for SMEs an important topic on the policy agenda. I voted for this report, which aims to increase SMEs' knowledge of complementary market-based funding sources and the use of new technologies in relation to new funding opportunities.

Norica Nicolai (ALDE),
in writing. – Access to finance for SMEs is essential to the wellbeing of the European economy and to growth, as SMEs account for 67% of employment in Europe. Bank lending was and remains the most used source of SME finance, however, as the resolution rightly concludes, the financial crisis brought home the realisation that diversifying access to finance for SMEs is important to avoid over-dependence on the bank sector.
The resolution suggests ways to diversify channels of funding for SMEs, highlighting conditions that would create a conducive environment for SME financing. Removing structural barriers (i.e. reducing red tape and harmonising national legislation governing the SME sector across the EU), developing a Capital Markets Union in the EU, encouraging a culture of crowd-funding, introducing innovative technology (FinTech), and matching SMEs with investors are just a few of the concrete examples cited. To conclude, the resolution is very promising and I therefore vote in favour of it.

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Podpořil jsem zprávu, která se zaměřuje na přístup MSP jak k bankovním, tak nebankovním zdrojům financování. V oblasti bankovních úvěrů vítám výzvu Komisi, aby zvážila, jak v rámci EU přiměřenějším způsobem upravit předčasné splacení úvěrů, například stanovením maximální výše nákladů pro MSP a větší transparentnosti smluv, které MSP uzavírají. Pokud jde o nebankovní zdroje financování, za úvahu by stálo vytvoření evropské databáze, která by shromažďovala informace o obchodních strategiích a potřebách financování MSP, jež by do ní mohly dobrovolně vkládat své údaje a aktualizovat je. Účelem takové databáze by bylo shromáždění transparentních, standardizovaných a veřejně dostupných informací o financování MSP, které umožní porozumět jejich rizikovému profilu a přijímat informovaná rozhodnutí a omezit náklady na financování.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted against this report. The report proposes that the best way to boost SMEs in the EU is by pushing forward with the Capital Markets Union, which will promote the shadow banking sector that played a fundamental role in causing the 2008 financial crash and economic crisis.
There are some positive calls in there for increasing SMEs' access to credit from banks and EU funds, but the overall proposal is for the development of new financial vehicles based on securitisation and risk-sharing instruments, and this will supposedly solve the problem.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Mit Blick auf nationale wirtschaftliche Unterschiede sollen KMU in ihren Finanzierungshorizonten unterstützt werden. Dies finde ich absolut unterstützenswert.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. VKEd moodustavad olulise osa ELi majandusest, seetõttu on nende rahastamisvõimaluste efektiivsemaks muutmine oluline. Raportis on käsitletud VKEde pangalaenude saamise suutlikkust, kuna tegu on kõige usaldusväärsema rahastamisviisiga VKEdele, ning muude pangaväliste allikate osas takistuste vähendamist.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – Different legal systems, cultures, languages, country-specific credit risks and the potential for capital controls (as used in Greece and Cyprus) in the likely event of euro-break-up make Capital Markets Union a distraction from more pressing matters (such as planning for an orderly break-up of the euro). Accordingly UKIP voted against.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Voterei positivamente questa relazione perché da sempre nella mia commissione di appartenenza sono a difendere l'operato delle PMI ed il loro accesso al credito. Ritengo le PMI il vero motore della nostra economia e il perno su cui si basano due terzi delle famiglie europee. Accolgo, quindi, con favore ogni sorta di politica che salvaguardi ed inventivi il loro operato.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — Small and medium-sized enterprises (SMEs) and mid-caps form a substantial part of the EU economy. Access to finance for SMEs has been a long-standing objective of the EU policy agenda. As a substitute member of the Committee on Economic and Monetary Affairs, I am working towards easing access to finance for SMEs, and the Capital Markets Union (CMU) can provide a good opportunity for them. That is why I fully support this report.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržavam prijedlog povećanja raznolikosti financiranja malih i srednjih poduzeća u uniji tržišta kapitala. Često spominjemo kako je malo i srednje poduzetništvo bitno i da moramo posvetiti pažnju toj djelatnosti ukoliko želimo gospodarski rast i razvoj sa više radnih mjesta i rješenje socijalnih pitanja, a zaboravljamo kako moramo malom i srednjem poduzetništvu prvo omogućiti uvjete u kojima će djelovati i pomoć u financiranju.
                  

                     Većina malih i srednjih poduzeća u samom početku osnivanja nestanu iako su imala dobru ideju, ali nisu imala ostala dostupna dodatna sredstva uz vlastita sredstva, ili ih je bilo otežavajuće dobiti ili im je nedostajalo savjetovanje u financiranju. Iz tog razloga je i bitno financijsko obrazovanje SME-a kako bi se povećalo korištenje sredstava i upravljanje tim sredstvima.
                  

                     Bankovni sustavi financiranja poduzetništva moraju biti blaži u određivanju kamatnih stopa na kredite, jer visokim kamatnim stopama na kredite sprečavaju razvoj, a i u većini slučajeva gašenje malih i srednjih poduzeća, što nam nikako ne smije biti u interesu.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Ce rapport d'initiative se veut une réflexion sur la manière d'améliorer le sort des PME dans l'Union. Il s'inscrit dans la démarche de l'union des marchés de capitaux, programme qui a déjà donné lieu à la refonte de la directive prospectus afin de faciliter l'accès aux marchés pour les PME en allégeant les exigences pour les petites émissions.
                  

                     Le constat est consensuel: les PME souffrent dans leur accès aux financements alors qu'elles sont un moteur essentiel de l'économie, les contraintes réglementaires pèsent plus particulièrement sur elles, il est nécessaire d'inclure la dimension PME dans l'ensemble des textes à portée économique.
                  

                     La solution proposée par l'union des marchés de capitaux consiste à faciliter les alternatives au crédit bancaire, c'est-à-dire les marchés financiers et les financements participatifs.
                  

                     Les détracteurs à cette option dénoncent une financiarisation accrue de l'économie, sensible aux cycles et coûteuse, au détriment de relations stables entre une banque et son client. Des politiques basées sur la demande, via notamment la hausse des salaires ou la baisse des charges, ou encore sur la préférence nationale produiraient plus certainement leurs effets pour le tissu des PME. Je vote donc contre ce texte.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Questa relazione di iniziativa è parte del contributo del Parlamento alla costruzione del mercato unico dei capitali. In particolare, si inserisce sul lavoro incominciato dalla Commissione con il ‘Libro verde sui servizi finanziari al dettaglio’ del 2015 e chiede alla Commissione di prestare particolare attenzione alle esigenze specifiche delle PMI e di garantire che le attività transfrontaliere del settore conducano ad un migliore accesso ai finanziamenti per le PMI. Più nello specifico, la relazione sottolinea la necessità migliorare e diversificare le possibilità a disposizione delle PMI di accedere a finanziamenti sia pubblici che privati, anche nella fase post start-up. Chiede alla Commissione e agli Stati membri di promuovere le informazioni relative alle opportunità di finanziamento. Indica alla Commissione di valutare la possibilità di introdurre programmi di finanziamento di prestiti indirizzati specificamente alle PMI. Fa notare che, quando non determinano una distorsione della concorrenza, gli aiuti di stato possono essere necessari allo sviluppo delle PMI. Le PMI sono il vero motore della crescita economica europea, un importante stimolo all'innovazione e generano la maggior parte dei posti di lavoro. Dobbiamo sostenerle nel migliore dei modi e per questo ho votato a favore della relazione.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Mala i srednja poduzeća čine znatan dio gospodarstva EU-a, međutim njihov pristup financiranju bio je ograničen za vrijeme financijske krize. Diversifikacija mogućnosti financiranja za ovakva poduzeća postala je jedan od prioriteta unije tržišta kapitala.
                  

                     Podržao sam izvješće zastupnika Karasa, jer je važno da malim i srednjim poduzetnicima pružimo odgovarajuću podršku, što se posebice odnosi na bolje mogućnosti financiranja i porezne olakšice te osiguravanje jednakih uvjete za sva poduzeća i njihov razvoj.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Sprawozdanie skupia się na obecnej sytuacji małych i średnich przedsiębiorstw w Europie, podkreślając przy tym potencjalne korzyści i zagrożenia, jakim europejskie MŚP musiały i muszą stawić czoła. MŚP oraz spółki o średniej kapitalizacji stanowią znaczącą część gospodarki UE. Dlatego ich dostęp do finansowania jest tak istotny.
                  

                     W czasie kryzysu MŚP miały bardziej ograniczony dostęp do finansowania niż większe przedsiębiorstwa. Przyczyniły się do tego takie czynniki jak silne uzależnienie MŚP od kredytowania bankowego oraz delewarowanie banków spowodowane kryzysem. Jednym z priorytetów inicjatywy dotyczącej unii rynków kapitałowych jest zatem dywersyfikacja możliwości finansowania MŚP i sprawozdanie rozważa takie możliwości, kładąc nacisk na innowacyjne instrumenty finansowe.
                  

                     Sprawozdanie podkreśla również potrzebę administracyjnych i podatkowych ułatwień dla MŚP, jako że prosty i sprawiedliwy system podatkowy stanowi najlepszy sposób zagwarantowania rozwoju MŚP. Nie należy przy tym ignorować roli banków, jako że pożyczki bankowe wciąż stanowią najważniejsze źródło finansowania MŚP. Również istotne znaczenie ma poszerzenie wiedzy samych MŚP na temat wszelkich źródeł finansowania. Niniejszym poparłem sprawozdanie.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport d'initiative qui expose clairement les difficultés auxquelles sont confrontées nos PME en Europe en matière d'accès au financement, alors qu'elles représentent le cœur de l'économie dans tous les États membres. Avec ce texte, nous rappelons combien la diversification des sources de financement pour les entreprises doit être un objectif prioritaire de l'Union des marchés de capitaux. La Commission européenne est ainsi invitée à proposer de nouveaux dispositifs de financements spécifiques aux besoins des PME. Cela passe d'ores et déjà par des programmes tels que l'initiative Start-up Europe ou encore la mise en œuvre du Small Business Act.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – Hoje, é já indubitável que, nos últimos anos, o acesso das PME ao financiamento bancário sofreu fortes restrições, sobretudo devido à crise financeira que se abateu sobre o espaço económico europeu. Tal dado é mais grave quando é certo e sabido que os empréstimos bancários são a maior fonte de financiamento das PME europeias.
                  

                     Não obstante esta heterogeneidade da génese das referidas PME e dos seus modos de financiamento, o presente relatório identifica a importância do apoio à transmissão de empresas, do estímulo à literacia financeira, da criação de fontes complementares não bancárias à simplificação e harmonização dos sistemas fiscais dos Estados Membros.
                  

                     Voto favoravelmente no presente relatório, pois sendo as PME uma parte substancial do tecido empresarial europeu, cujo impacto socioeconómico é tremendo, é imperativo garantir condições para que estas empresas granjeiem o apoio e o financiamento adequados, sobretudo em tempos de maior instabilidade nos sistemas económico-financeiros europeu e mundial.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – Different legal systems, cultures, languages, country-specific credit risks and the potential for capital controls (as used in Greece and Cyprus) in the likely event of Euro-break-up make Capital Markets Union a distraction from more pressing matters (such as planning for an orderly break-up of the euro). Accordingly UKIP voted against.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente por, no meu entender, ser importante apoiar financeiramente as PME, compreendendo que existem diferentes tipos de PME, consoante o modelo de negócio, a dimensão, a fase de desenvolvimento, a estrutura financeira e a forma jurídica. Fatores específicos por país, como o ambiente económico, fatores estruturais como o quadro jurídico e questões culturais, têm uma forte influência sobre as necessidades de financiamento e a disponibilidade de opções de financiamento.
                  

                     Todos estes fatores específicos relativos às PME e aos países têm repercussões na produtividade, na rentabilidade, bem como no perfil de risco das PME. Tendo em conta a multiplicidade de fatores, é difícil avaliar a influência de cada um. Este facto tem de ser tido em conta aquando da elaboração de medidas políticas adequadas tendo em vista a diversificação de opções de financiamento para as PME eficazes em termos de custos.
                  

                     A disponibilização ao público de informações financeiras sobre as PME é fundamental para que estas acedam com êxito ao mercado de capitais. Os investidores, sejam eles bancos, investidores institucionais ou pequenos investidores, devem poder avaliar a rentabilidade e o grau de risco do seu investimento.
                  

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – Ce midi, le Parlement a mis l'accent sur l'accès des petites et moyennes entreprises (PME) au financement dans l'Union européenne. Il a appelé à clarifier les conditions d'obtention des prêts qui leurs sont destinés, à rendre disponibles publiquement certaines informations sur les banques et les investisseurs, et à mettre en place un système d'imposition transparent et efficace afin d'attirer les investissements.
                  

                     Les PME représentent 99 % des entreprises en Europe et elles sont performantes. La richesse qu'elles produisent a rattrapé les niveaux d'avant la crise économique, en hausse de 2,4 % par rapport à l'année 2008. Elles créent également la plupart des emplois dans le secteur privé. Il est donc particulièrement crucial d'aider ces petites structures et de faciliter leur accès au financement.
                  

                     Encourager les PME et l'emploi en Europe est au cœur des préoccupations du Parlement, et c'est ce que démontre à nouveau le vote sans ambiguïté d'aujourd'hui.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – As pequenas e médias empresas (PME) representam uma parte substancial da economia da UE. O acesso das PME ao financiamento é essencial. Durante a crise, as PME tiveram um acesso ao financiamento mais limitado do que as empresas de maior dimensão. A forte dependência das PME do crédito bancário e a ‘desalavancagem’ dos bancos desencadeada pela crise contribuíram para esta situação. Daí que seja urgente uma iniciativa que diversifique as opções de financiamento para as PME como uma das suas prioridades, com especial atenção para aquelas dirigidas por mulheres e minorias.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de deux rapports qui ont trait à la question des petites et moyennes entreprises. Le premier rapport traite la question de l'accès des PME au financement et le renforcement de la diversité des financements aux PME dans une union des marchés de capitaux, alors que le second s'intéresse aux moyens pour tirer le meilleur parti du potentiel de créations d'emplois des PME.
                  

                     Les PME sont vitales pour la croissance économique de notre continent et représentent 99 % des entreprises en Europe. Il est important de pouvoir tenir compte de leurs spécificités dans le processus législatif mais sans jamais, et j'insiste là-dessus, remettre en question les normes sociales et environnementales.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Uma parte bastante significativa da economia europeia é composta por PME e empresas de média capitalização, sendo de geometria variável nos diferentes Estados-Membros, em função do modelo de negócio, dimensão, forma jurídica e estrutura financeira, aos quais acrescem os fatores estruturais específicos de cada país.
                  

                     Esta heterogeneidade tem repercussões ao nível da produtividade, da rendibilidade, da criação de emprego e da própria complexidade em matéria de financiamento das PME.
                  

                     É por isso que cada um desses fatores específicos deverá ser tido em conta aquando da elaboração de medidas políticas diversificadoras do investimento, ao longo de todo o ciclo de vida empresarial.
                  

                     Apoio, por isso, as propostas do relator para apoiar o acesso das PME ao financiamento, seja através de incentivos fiscais, seja através de empréstimos bancários, melhorando o nível de apoio através dos canais de crédito existentes ou a criar e ainda mediante fontes complementares não bancárias de financiamento, tais como as que se encontram elencadas no plano de ação relativo à União dos Mercados de Capitais.
                  

                     Face ao exposto, votei favoravelmente o presente relatório de iniciativa.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui détaille les lacunes du modèle de financement des PME au sein de l'Union et qui invite à l'élaboration d'une stratégie diversifiée pour le financement des PME dans le cadre d'une union des marchés de capitaux.
                  

                     Les PME jouent un rôle essentiel dans la création d'emplois (les PME totalisent 67 % des emplois dans l'Union) et le développement des économies des États membres de l'Union. Nos PME sont les vecteurs de l'innovation et du développement. Les PME ont des besoins de financement différents qui devraient être assurés sur une base aussi large que possible.
                  

                     Il est nécessaire de soutenir la mise au point d'une large gamme de programmes, d'instruments et d'initiatives sur mesure afin de soutenir les entreprises, particulièrement les PME, dans leurs phases de lancement, de croissance et de transmission.
                  

                     J'ai soutenu ce texte qui rappelle combien le financement des PME est crucial pour que celles-ci puissent croître et se développer afin de créer de l'emploi et de la croissance.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe acerca del acceso de financiación para las pequeñas y medianas empresas. Consideramos que la orientación que defiende, basada en la consolidación y expansión de la Unión de Mercados de Capitales, es errónea y perjudicial. En primer lugar, porque no está demostrado que la liberalización del acceso al mercado de capitales suponga en modo alguna un abaratamiento de los costes de financiación para PYMES. En segundo lugar, porque consideramos que yerra en su diagnóstico, ya que el acceso a la financiación no es hoy en día el principal problema de las PYMES si no más bien el bajo nivel de la demanda.
                  

Alfred Sant (S&D),
in writing. – This report makes a significant reference to the fact that European SMEs and micro-enterprises currently rely in very large part on bank lending to finance their ongoing and investment initiatives. Opening access for them to new ways of funding projects is vitally important. However, it has to be kept in mind that such enterprises have limited time, experience and resources to get to know about these options and feel confident in following them.
Rightly then, the report also emphasises the role of young entrepreneurs. It is they who will be more amenable to seeking out and trying non-traditional ways of mobilising financial support. Promotional and educational programmes specifically targeting young entrepreneurs, when launching new financial tools for SMEs, should have greater traction than with other sectors. That will have carry-forward effects since, as new generations come on stream, financing decisions will increasingly be tilted away from exclusive reliance on banks and toward other avenues.
By preparing the ground for such a strategy, the report provides further impetus to the diversification of financing methods which are available not just to SMEs and micro-enterprises but also more widely. For this reason too I voted in favour.

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zum Kapitalzugang für kleine und mittelständische Unternehmen (KMU) und zur wachsenden Vielfalt von Förderungsmöglichkeiten für KMU in einer Kapitalmarktunion gestimmt.
                  

                     Der Zugang zu Fördermitteln für KMU stellt einen wichtigen Schritt für Wirtschaftswachstum und Schaffung neuer Arbeitsplätze dar, da diese einen erheblichen Teil der europäischen Wirtschaftslandschaft ausmachen.
                  

                     Während der Krise war dieser Zugang beschränkt, doch nun soll das Potential, welches in KMU steckt, mit Priorität gefördert werden.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe debido a que las propuestas que plantean no solucionaran el problema de acceso a la financiación de las Pequeñas y Medianas Empresas, sino que las expondrá más a los riesgos de la especulación financiera. Este informe señala la problemática que sufre la PYME europea en el acceso al crédito, sin embargo, en lugar de proponer un sistema bancario minorista sano que permita financiar a este tipo de empresas que suponen la columna vertebral de la economía europea, plantea que la solución debe ser la Unión del Mercado de Capitales. Esta propuesta no hará más que elevar el riesgo soportado por las PYMES dependientes de complejos productos financieros de carácter especulativo. Es porque este informe no propone soluciones para las PYMES sino para el capital financiero por lo que he decidido votar en contra del presente informe.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Un'indagine svolta del 2015 ha evidenziato che le principali sfide a cui devono far fronte le PMI europee sono legate alla ricerca di clienti, alla disponibilità di manodopera qualificata, alle norme, alla concorrenza, ai costi di produzione e all'accesso ai finanziamenti. In merito a quest'ultimo punto, ritengo che sia importante favorire la creazione anche a livello regionale di nuovi attori finanziari che offrano soluzioni innovative sia alle imprese già affermate, che alle start up. Considerando inoltre che il settore delle PMI è estremamente vario in Europa; è importante che le iniziative volte a migliorare l'accesso ai finanziamenti comprendano misure diverse, in grado di incidere sul maggior numero possibile di imprese, tenendo conto delle loro particolarità. Ho votato quindi a favore di questa relazione di iniziativa in cui si riconosce che la diversificazione delle fonti di credito porterebbe a una maggiore stabilità dell'intero settore finanziario. Spero infine che venga messa in atto presto una serie di misure concrete per accrescere il sostegno finanziario alle PMI e migliorare così il loro potenziale di crescita.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Small and medium-sized enterprises form a substantial part of the EU economy. In the UK, they account for 99.7% of all enterprises and 53.3% of the number of employees. There are 378 000 SMEs in the West Midlands alone. The report addresses the diverse funding needs of a diverse SME sector, bank lending to SMEs and non-bank sources for SME funding. As shadow rapporteur, I made sure that the report addresses issues faced by SMEs in my region and throughout the EU.

Monika Smolková (S&D),
písomne – Európska komisia a Európska centrálna banka považujú prístup k financovaniu za druhý najvážnejší problém, ktorému čelia MSP. Mrzí ma, že stále hovoríme, koľko sme urobili pre MSP, ale aj ja osobne sa často stretávam s tým, že na finančnom trhu pretrvávajú vážne nedostatky v súvislosti s poskytovaním úverov, najmä pokiaľ ide o financovanie nových a malých podnikov. Mnoho MSP zanikne najmä preto, že v počiatočnej fáze expanzie má problém získať prístup k externému financovaniu. Bohužiaľ stretávam sa aj s tým, že investori a banky sa často zdráhajú financovať podniky v ich začiatkoch a počiatočnej fáze. Podporila som uznesenie, lebo verím, že prijatými opatreniami zabezpečíme pre mikropodniky a začínajúce podniky ľahší a jednoduchší prístup k financovaniu. Keďže prístup k financovaniu je určite jednou z najvýznamnejších podmienok zakladania, prežitia, výkonnosti a rastu MSP, podporujem všetky iniciatívy umožňujúce financovanie z viacerých zdrojov a zníženie nákladov na kapitál. Od Komisie a členských štátov očakávam, že budú podporovať holistický prístup k šíreniu informácii o všetkých možnostiach financovania zo zdrojov EÚ na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni, čo by pre MSP predstavovalo dôležitý krok pri ich financovaní.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Jednou z najväčších prekážok rastu malých a stredných podnikov je nedostatočný prístup k investičnému kapitálu. Európska únia sa im snaží uľahčiť situáciu a akcelerovať ich rozvoj ponukou nových typov finančných nástrojov, ktoré podporia inovácie, zvyšovanie konkurencieschopnosti a rast počtu pracovných miest.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće o pristupu financiranju za mala i srednja poduzeća i povećanju raznolikosti financiranja malih i srednjih poduzeća u uniji tržišta kapitala jer mikro, mala i srednja poduzeća te poduzeća srednje tržišne kapitalizacije imaju važnu ulogu u europskom gospodarstvu s obzirom da čine, prema podacima iz 2014., 67 % svih radnih mjesta.
                  

                     Opseg financiranja malih i srednjih poduzeća trebao bi biti što je moguće širi kako bi ona u svakoj fazi svojega razvoja imala najbolji mogući pristup financiranju, obzirom da je financiranje MSP-ova pogođeno krizom jače nego financiranje velikih poduzeća. Bankovni zajmovi predstavljaju najvažniji izvor financiranja za MSP-ove te je stoga rješavanje i poticanje kanala bankovnih zajmova najučinkovitiji način osiguravanja i poboljšanja pristupa financiranju za MSP-ove.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlamentes zu dem Zugang von KMU zu Finanzmitteln und der Diversifizierung der Finanzierungsquellen von KMU in einer Kapitalmarktunion habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Das Problem, dass KMU vermeintlich mangelhaften Zugang zu Finanzierungsquellen haben, wird nicht an der Wurzel, sondern allein an den Symptomen behandelt. Das ist nicht das Problem des Rapporteurs, der einen limitierten Ausschnitt betrachten soll. Ein holistischer Ansatz muss zu dem Ergebnis kommen, dass das Problem allein im Euro liegt. Die Eurozone bringt einen einheitlichen Zins für alle KMU. Dabei ist es – angesichts unterschiedlicher regulatorischer und kultureller Rahmenbedingungen – völlig klar, dass die Kreditrisiken etwa in Portugal und den Niederlanden höchst unterschiedlich sein müssen. Diesen unterschiedlichen Bedingungen wurde – bis zur Einführung des Euro – durch einen jeweils individuellen Zins der nationalen Zentralbank genüge getan. Der Euro hat diesen Mechanismus zerstört. Nun existiert ein Euro, der als Durchschnittsprodukt den Weichwährungsländern ein zu hartes Zinsumfeld bietet und in den Hartwährungsländern Finanzierungssubventionen bis hin zur Blasenbildung liefert. Solange der Euro besteht, werden diese Probleme wohl schwerlich behoben werden können, erst recht nicht durch mehr Regulierung, wie vom Bericht teilweise vorgeschlagen.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – 2014. godine mala i srednja poduzeća (MSP-evi) činila su 67 % svih radnih mjesta te 71,4 % porasta zaposlenosti. Zbog toga mikro, mala i srednja poduzeća imaju važnu ulogu u europskom gospodarstvu u pogledu zapošljavanja i rasta. Unatoč tome, ne postoji jedinstvena definicija malih i srednjih poduzeća u zakonodavstvu Europske unije.
                  

                     MSP-ovi su raznovrsni te uključuju izniman broj mikropoduzeća koja su aktivna u tradicionalnim sektorima, ali postoji i veliki broj brzorastućih inovativnih poduzeća koja se suočavaju s različitim problemima zbog kojih imaju različite potrebe financiranja. Opseg financiranja malih i srednjih poduzeća trebao bi biti što širi kako bi u svakoj fazi razvoja MSP-ovi imali najbolji pristup financiranju.
                  

                     Podržavam izvješće o pristupu financiranja za mala i srednja poduzeća, jer smatram da su smjernice u njemu kvalitetno navedene i da će uspostaviti najbolji mogući pristup financiranju za MSP-ove.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov.
                  

                     Mala in srednja podjetja z zagotavljanjem dveh tretjin delovnih mest v zasebnem sektorju v celotni Evropski uniji predstavljajo hrbtenico evropskega gospodarstva. Zato je dostop MSP do finančnih sredstev dolgoletna tema na politični agendi.
                  

                     Odbor za proračun med drugim tudi poudarja, da Komisija in Evropska centralna banka morata priznati, da je dostop do financiranja druga najresnejša težava, s katero se soočajo mala in srednja podjetja.
                  

                     Zaradi tega je bistveno, da proračun EU ne glede na pravni status teh podjetij dodatno olajša njihov dostop do financiranja in trgov.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásáról és a tőkepiaci unióban a kkv-finanszírozás sokféleségének növeléséről szóló jelentést. Helyesen állapítja meg a jelentés, hogy az európai kkv-k nagyon sokfélék, eltérő üzleti modellel rendelkeznek, más kihívásokkal szembesülnek, így a finanszírozási igényeik is eltérőek.
                  

                     Ahogy a jelentés is hangsúlyozza, a válság keményebben sújtotta a mikro-, kis- és középvállalkozások finanszírozását, mint a nagyvállalatokét. Ez a helyzet még ma is fennáll, ezért helyeslem a felhívást, hogy diverzifikált és még több állami és magánfinanszírozási lehetőséget kell biztosítani a kkv-k számára nem csak az indulási fázisban, hanem teljes életciklusuk alatt.
                  

                     A diverzifikáció azért kiemelten fontos, mivel nem létezik olyan egységes finanszírozási módozat, amely mindenkinek megfelelne, testre szabott programok, eszközök és kezdeményezések széles körére van szükség.
                  

                     Továbbá a jelentéssel és a tőkepiaci unióra irányuló cselekvési tervvel összhangban én is úgy vélem, hogy a kkv-kat jobban össze kell kapcsolni a finanszírozási lehetőségekkel, mivel még mindig számos akadály áll az előtt, hogy a kkv-k piaci alapú és egyéb innovatív finanszírozási módszereket vegyenek igénybe.
                  

                     Üdvözlöm végül a jelentés azon részét is, mely kitér az adózási rendszer okozta torzításokra. Az előadóval egyetértve szorgalmazom a minden vállalkozás számára egyenlő versenyfeltételeket biztosító, egyszerű és igazságos adórendszer kialakítását.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Małe i średnie przedsiębiorstwa oraz przedsiębiorstwa o średniej kapitalizacji tworzą znaczną część gospodarki Unii Europejskiej. Zwiększenie dostępu do finansowania jest od dawna jednym z priorytetów UE, jednak z uwagi na kryzys w ostatnich latach możliwość jego realizacji była znacznie ograniczona. Obecnie tworzona Unia Rynków Kapitałowych ma na celu dywersyfikację możliwości finansowania dla MŚP.
                  

                     Sprawozdanie Parlamentu Europejskiego analizuje cały cykl życia małych i średnich przedsiębiorstw z punktu widzenia finansowania i czyni propozycję poprawy warunków finansowania na wszystkich etapach. W sprawozdaniu stwierdza się, że kredyty bankowe są nadal najważniejszym źródłem finansowania dla MŚP, należy jednak doprowadzić do poprawy w tej dziedzinie. Dokument kładzie również nacisk na konieczność zachowania czynnika wspierającego MŚP w odniesieniu do wymogów kapitałowych.
                  

                     W sytuacji, gdy niemal 99% wszystkich przedsiębiorstw stanowią małe i średnie firmy, konieczne jest podejmowanie działań ułatwiających im dostęp do finansowania. Dlatego też zdecydowałem się zagłosować za sprawozdaniem Parlamentu.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
in writing. – I believe this is a balanced and far-reaching report which calls for measures to defend public and private investments, alternative financing tools and special attention to SMEs run by women and minorities. It is imperative for the Commission to pay particular attention to the specificities of SMEs and ensure that cross-border activities in the field of retail financial services lead to better access to finance for SMEs.
It is especially important to emphasise that financial education for SMEs is not only key to increasing bank lending. It is also key to expanding the use and acceptance of capital market solutions as well as to encouraging women and young people to start and expand their businesses, allowing for a better assessment of costs, benefits and the associated risks. Encouraging women and young people is a very important aspect and one which has my strong support.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté pour le texte. Le régime d'imposition a une forte influence sur la capacité d'autofinancement des PME. Soulignons qu'un régime d'imposition simple et équitable, qui assure l'égalité des conditions pour toutes les entreprises, est la meilleure façon de garantir le développement des PME. Précisons qu'il n'est pas seulement question de l'imposition des sociétés, mais que la fiscalité des revenus joue également un rôle important.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – SMEs vary considerably across the EU in terms of size, business model, development stage, financial structure and legal form, and nationality. This is why SME financing is a highly complex issue and has become even more so with the economic crisis, as SMEs depend on bank lending by 80%. Yet, SMEs constitute the backbone of the European economy, which is why I voted in favour of the resolution to facilitate the access to finance for SMEs and increase the diversity of SME funding in a Capital Markets Union. It will do so not only by improving finance opportunities at every stage of their development and facilitating access to bank lending, but also by encouraging new sources of financing such as FinTech. Financial literacy, skills and knowledge of SMEs should also be promoted.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Drago mi je da se u ovom izvješću ističe ključna uloga malih i srednjih poduzeća kao okosnice našeg gospodarstva za rast i otvaranje radnih mjesta, jer upravo ona osiguravaju dvije trećine radnih mjesta u privatnom sektoru i više od polovine dodane vrijednosti poduzeća u EU-u, zbog čega sam podržala ovo izvješće.
                  

                     Osim pristupa svjetskom tržištu, pristup financiranju jedan je od najvažnijih čimbenika za stvaranje, održivost, uspješnost, konkurentnost i rast malih i srednjih poduzeća, a u aktualnom ozračju krize i u situaciji koju karakteriziraju proračunski rezovi, visok stupanj ovisnosti banaka i opadanje povjerenja ulagača, između ostalog, otežavaju priljev sredstava u realno gospodarstvo, a osobito u dugoročna ulaganja. U tom smislu kohezijska politika predstavlja jedan od glavnih izvora potpore malim i srednjim poduzećima te je važna za jačanje njihove gospodarske aktivnosti.
                  

                     Složeni propisi i administrativno opterećenje za pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima posebno negativno utječu na mala i srednja poduzeća, uključujući administrativne troškove nerazmjerne veličini poduzeća. Stoga je bitno da se znatno pojednostave ti postupci te da se posebna pažnja posveti borbi protiv prijevara i pogrešaka.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanje raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov sem podprla, ker so evropski MSP zelo raznoliki in pogosto delujejo v tradicionalnih sektorjih.
                  

                     Opaziti je tudi vse večje število novih zagonskih podjetij in hitro rastočih inovativnih podjetij. Izboljšanje dostopa do finančnih sredstev za MSP pa ne bi smelo povzročiti nižanja finančnih standardov in predpisov.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe acerca del acceso de financiación para las pequeñas y medianas empresas. Consideramos que la orientación que defiende, basada en la consolidación y expansión de la Unión de Mercados de Capitales, es errónea y perjudicial. En primer lugar, porque no está demostrado que la liberalización del acceso al mercado de capitales suponga en modo alguna un abaratamiento de los costes de financiación para PYMES. En segundo lugar, porque consideramos que yerra en su diagnóstico, ya que el acceso a la financiación no es hoy en día el principal problema de las PYMES sino más bien el bajo nivel de la demanda.
                  

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – The access of SMEs to the capital markets is a fundamental step to increase the potential economic growth of Europe and its resilience to global shocks. The EU is still too dependent on banking credit and it must move forward with the Capital Markets Union in order to improve this situation.

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Ce rapport d'initiative se veut une réflexion sur la manière d'améliorer le sort des PME dans l'Union.
                  

                     Il s'inscrit dans la démarche de l'union des marchés de capitaux, programme qui a déjà donné lieu à la refonte de la directive prospectus afin de faciliter l'accès aux marchés pour les PME en allégeant les exigences pour les petites émissions.
                  

                     Le constat est consensuel: les PME souffrent dans leur accès aux financements alors qu'elles sont un moteur essentiel de l'économie, les contraintes réglementaires pèsent plus particulièrement sur elles, il est nécessaire d'inclure la dimension PME dans l'ensemble des textes à portée économique.
                  

                     On relève bon nombre de propositions pertinentes, comme la nécessité de règles adaptées pour que les marchés publics soient plus ouverts aux PME et aux micro-entreprises, le développement des banques locales ou encore le fléchage obligatoire de certains fonds de la BCE à la disposition des banques pour accorder des crédits aux PME.
                  

                     Mais, comme toujours, il s'agit d'interpeller la Commission afin qu'elle agisse dans ce sens. Nous connaissons la proximité des institutions avec les grands lobbys industriels et bancaires, et on a peine à imaginer que l'essai soit transformé.
                  

                     Je choisis l'abstention.
                  

Mihai Țurcanu (PPE),
în scris. – IMM-urile joacă un rol extrem de important pentru economia europeană, acestea reprezentând 67 % din totalul locurilor de muncă și având o contribuție importantă pentru creșterea economică în UE.
                  

                     Raportul subliniază necesitatea unei strategii diversificate în ceea ce privește legislația și inițiativele de susținere a IMM-urilor și invită Comisia să creeze o serie de programe și instrumente pentru a susține întreprinderile în fazele de creare și dezvoltare, ținând cont de cifrele de afaceri și de nevoile lor de finanțare. Mai mult, aceste programe ar trebui să asigure o egalitate între femeile și bărbații antreprenori.
                  

                     Statele membre sunt încurajate să reducă obstacolele administrative pentru IMM-uri și să creeze ghișee unice care să centralizeze toate exigențele legislative la adresa antreprenorilor.
                  

                     În ceea ce privește finanțarea acestor întreprinderi, împrumuturile bancare reprezintă principala sursă, iar, în acest sens, raportul recomandă statelor membre o colaborare cu sectorul financiar în vederea asigurării unui acces complet și egal al tuturor IMM-urilor la creditele bancare. Mai mult, susținând principiul unei finanțări diversificate, raportul propune posibilitatea împrumutului între particulari, în vederea facilitării accesului la noi fonduri pentru antreprenori.
                  

                     Prin urmare, am votat în favoarea raportului referitor accesul la finanțare al IMM-urilor.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Sektor MŚP odgrywa istotną rolę w rozwoju gospodarczym państw członkowskich, wytwarzaniu ich PKB oraz w tworzeniu nowych miejsc pracy, dlatego niezbędnym jest otwarcie nowych źródeł finansowania tych podmiotów. Należy skupić się na bankowych (kredyty, pożyczki) i pozabankowych (publiczna emisja, sekurytyzacja, crowdfunding) metodach pozyskiwania kapitału, by umożliwić przedsiębiorstwom dywersyfikację wkładów na potrzeby działalności. Popieram przedstawione w sprawozdaniu rozwiązania.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az európai kkv-k nagyon sokfélék, nagyszámú mikrovállalkozással, amelyek gyakran a hagyományos ágazatokban tevékenykednek, valamint egyre nagyobb számban új, induló vállalkozással és gyorsan fejlődő, innovatív vállalkozással; mivel ezek az üzleti modellek egymástól eltérő problémákkal küzdenek, ezért finanszírozási igényeik is eltérőek. A tárgyalt javaslatot a végszavazásnál támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Hemos votado en contra de este informe acerca del acceso de financiación para las pequeñas y medianas empresas. Consideramos que la orientación que defiende, basada en la consolidación y expansión de la Unión de Mercados de Capitales, es errónea y perjudicial. En primer lugar, porque no está demostrado que la liberalización del acceso al mercado de capitales suponga en modo alguna un abaratamiento de los costes de financiación para PYMES. En segundo lugar, porque consideramos que yerra en su diagnóstico, ya que el acceso a la financiación no es hoy en día el principal problema de las PYMES sino más bien el bajo nivel de la demanda.
                  

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Palankiai vertinu įvairias vykdomas iniciatyvas, kuriomis siekiama gerinti galimybes gauti standartizuotą ir skaidrią MVĮ kreditų informaciją, kuri gali padidinti investuotojų pasitikėjimą.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on access to finance for SMEs and increasing the diversity of SME funding in a Capital Markets Union. The report underlines the fact that micro enterprises, small and medium-sized enterprises and mid-caps play an important role for the European economy in terms of employment and growth. However, it acknowledges the diversity of SMEs, including micro-enterprises and mid-caps, in the Member States.
The report recognises the challenges that SMEs face as a result of differences between Member States and regions in terms of SME financing conditions and needs. I voted in favour because I believe that a diversified, well-regulated and stable financial services sector, offering a wide range of cost-efficient tailor-made funding options, best serves the actual funding needs of SMEs and the real economy, enabling long-term sustainable development.

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – Las pymes son un componente fundamental de la economía europea, y una palanca clave para la efectiva recuperación de la misma. Para que esto sea posible, la Unión debe apoyar a las pymes, prestando apoyo para su creación y crecimiento, garantizando su acceso al capital y su internacionalización. Por eso he dado mi voto favorable a este informe que recoge una lista detallada de medidas para impulsar las pymes europeas.
                  

                     En la coyuntura actual, para poder seguir avanzando en el proyecto de integración europea en clave federal, y derrotar a los nacionalismos resurgentes que querrían condenar a Europa a repetir las pesadillas del pasado, la Unión necesita recuperar la confianza de amplios sectores de la sociedad, en particular el del conjunto de la clase trabajadora, incluyendo a los trabajadores precarios, y a los pequeños autónomos. Es imprescindible que la economía europea, donde las pymes desempeñan un papel esencial, crezca de manera sostenible y genere puestos de trabajo de calidad.
                  

                     Este informe puede contribuir a lograr este objetivo, junto a una ampliación del Plan de Inversiones para Europa, el cual debe dotarse de nuevos recursos propios y de la capacidad de emitir deuda pública europea para poder doblar la financiación disponible.
                  

Marco Valli (EFDD),
per iscritto. – Durante la scorsa Plenaria è stata votata una relazione di iniziativa volta ad analizzare diverse possibilità per incrementare il finanziamento alle PMI europee, sia attraverso il classico canale bancario che attraverso nuovi metodi alternativi. Considerata l'importanza nevralgica che rivestono le PMI nell'economia europea, garantire un facile accesso ai finanziamenti è una condizione necessaria per la ripresa dell'economia europea. Da un lato è necessario rafforzare il canale bancario, renderlo più affidabile e adeguarlo alle specificità delle PMI e dall'altro bisogna offrire dei metodi alternativi per porre fine alla eccessiva dipendenza dalle banche. La relazione analizza diverse possibilità per migliorare la cultura finanziaria e per incrementare il finanziamento alle PMI, alcune di queste come il crowdfunding e il peer to peer lending hanno ricevuto anche il nostro sostegno. Tuttavia, la relazione presenta alcune criticità. Essa infatti sottolinea l'importanza dell'Unione dei mercati dei capitali che, attraverso una maggiore finanziarizzazione dell'economia, rappresenta un grosso rischio per le PMI. Raccomanda il ritorno alla cartolarizzazione, altro fattore di rischio per eccellenza. Avvalla il piano EFSI, nonostante la sua completa inefficienza. In ultimo sostiene le politiche della BCE post crisi. Per questi motivi abbiamo preferito astenerci sia durante il voto in commissione ECON che in seduta Plenaria.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – Small and medium-sized enterprises form a substantial part of the EU economy. In the UK, they account for 99.7% of all enterprises and 53.3% of the number of employees. Four banks account for 85% of lending to small businesses. I voted for this report because it calls for improvement in bank lending to SMEs and for a diversification of credit sources.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Gezien de vele vormen van kmo's, waaronder micro-ondernemingen, zijn hun financieringsbehoeften het meest gediend met een pluriforme, goed gereguleerde en stabiele financiëledienstensector die een breed scala aan kostenefficiënte en op maat gesneden financieringsopties aanbiedt, en duurzame langetermijnontwikkeling mogelijk maakt. Ik stemde voor dit verslag, waarin wordt benadrukt dat in dit kader het belang van traditionele bankmodellen, met inbegrip van kleine regionale banken, spaarcoöperaties en overheidsinstellingen in het achterhoofd gehouden moet worden, en dat qua financiering evenveel aandacht moet worden besteed aan een betere toegang tot financiering voor micro-ondernemingen en ondernemers met een eenmanszaak.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A diversificação das fontes de financiamento das PME na União dos Mercados de Capitais representa um canto de sereia.
                  

                     Surgindo como uma iniciativa para colmatar as dificuldades de financiamento que as PME enfrentam junto das entidades bancárias, o seu verdadeiro objetivo é relançar e revitalizar o mercado de capitais dos Estados-Membros.
                  

                     O relatório mascara os verdadeiros objetivos desta iniciativa e não condena o impacto negativo que as políticas de austeridade e neoliberais tiveram sobre as PME.
                  

                     Em vez de fazer a apologia da União Bancária e da União dos Mercados de Capitais, seria preferível ler as verdadeiras causas da crise que, no mínimo, nos deveriam suscitar a necessidade de um controlo público e efetivo sobre o sistema financeiro.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht bearbeitet die Herausforderungen der Finanzierungsbedürfnisse und -bedingungen von KMU aus unterschiedlichen Mitgliedstaaten und den jeweiligen Regionen. Es wird auf die Notwendigkeit einer differenzierten und maßgeschneiderten Herangehensweise bei der Regulierung, den zu unterstützenden Maßnahmen (z.B. steuerliche Anreize) und den Finanzierungsmöglichkeiten hingewiesen. Daher habe ich dem Bericht zugestimmt.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – Small and medium-sized enterprises form a substantial part of the EU economy. In the UK, they account for 99.7% of all enterprises and 53.3% of the number of employees. Four banks account for 85% of lending to small businesses. I voted for this report because it calls for improvement in bank lending to SMEs and for a diversification of credit sources.

Lieve Wierinck (ALDE),
in writing. — I strongly support this motion for a resolution on the report on access to finance for SMEs. As the resolution states, mid-caps and SMEs are a very important part of our economy. It recognises the role of the Capital Markets Union in making available new options for SME financing. This is needed as the EU inhibits a great variety of SMEs that all have different financing needs, depending on their size, rate of growth, future plans and stage of development.
Currently, there are still many barriers to their making use of such financing sources. This resolution and adjoining report aim to remove or lower the barriers. Traditionally, banks have played an important role in SME financing, and they will continue to do so. We therefore need to ensure that banks have sufficient lending capacity. It is my belief that a stable banking sector and a strong Capital Markets Union will lead to stronger SMEs and, in turn, to economic growth.

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. — Raportul referitor accesul la finanțare al IMM-urilor și creșterea diversității finanțării IMM-urilor în cadrul uniunii piețelor de capital este o inițiativă salutară. Am votat raportul care vine cu soluții interesante pentru accesul IMM-urilor europene la sursele de finanțare. Una dintre aceste propuneri se referă la posibilitatea de a introduce programe de ‘fonduri pentru creditare’, care ar pune banii BCE la dispoziția băncilor cu scopul unic de creditare a IMM-urilor.
                  

Marco Zanni (EFDD),
per iscritto. – Questa relazione d'iniziativa è volta ad analizzare le diverse possibilità per incrementare il finanziamento alle piccole e medie imprese (PMI) europee, sia attraverso il classico canale bancario che attraverso nuovi metodi alternativi. Considerata l'importanza nevralgica che rivestono le PMI nell'economia europea, garantire un facile accesso ai finanziamenti è una condizione necessaria per la ripresa dell'economia europea. Se da un lato è necessario rafforzare il canale bancario, renderlo più affidabile e adeguarlo alle specificità delle PMI, dall'altro bisogna offrire dei metodi alternativi per porre fine alla eccessiva dipendenza dalle banche. La relazione analizza diverse possibilità per incrementare il finanziamento alle PMI, alcune delle quali però non sostenibili. In primis l'Unione dei mercati dei capitali che, attraverso una maggiore finanziarizzazione dell'economia, rappresenta un grosso rischio per le PMI e per i piccoli operatori che dovranno confrontarsi con strumenti finanziari poco trasparenti e complessi. Si raccomanda, inoltre, il ritorno alla cartolarizzazione, altro fattore di rischio per eccellenza. Si avvalla il piano EFSI, nonostante la sua completa inefficienza. In ultimo, la relazione sostiene le politiche monetarie anticonvenzionali avviate dalla BCE che si sono rivelate assolutamente inefficienti, se non addirittura dannose, a causa di una eccessiva riduzione dei tassi e del livello dei prezzi.
                  

Σωτήριος Ζαριανόπουλος (NI),
γραπτώς. – Η έκθεση ουσιαστικά διαφημίζει την ‘Ένωση των κεφαλαιαγορών’ της ΕΕ ως έναν τρόπο εναλλακτικής χρηματοδότησης των ΜΜΕ σε σχέση με τον τραπεζικό δανεισμό, ο οποίος πάντως θεωρεί ότι θα παραμείνει κυρίαρχος. Στην πράξη, εστιάζει στις μεγάλες επιχειρήσεις, που με τα κριτήρια της ΕΕ χαρακτηρίζονται μικρομεσαίες επιχειρήσεις, για να προετοιμάσει την εισαγωγή τους στις χρηματιστηριακές αγορές. Γι' αυτό και μιλάει για την ‘καλλιέργεια κλίματος φιλικού προς τις κεφαλαιαγορές’. Η ΕΕ ουσιαστικά βαφτίζει μικρομεσαίες επιχειρήσεις ισχυρούς επιχειρηματικούς ομίλους ή αντίστοιχες μεσαίας κεφαλαιοποίησης που λειτουργούν δορυφορικά προς αυτούς. Αποκαλυπτικός είναι ο ορισμός της ΕΕ για τον χαρακτηρισμό των ΜΜΕ, που περιλαμβάνει επιχειρήσεις με 250 εργαζόμενους και 50 εκατομμύρια κύκλο εργασιών, ενώ για την χρηματοδότησή τους από το περιβόητο ταμείο στρατηγικών επενδύσεων (γνωστό και ως ‘ταμείο Γιούνκερ’) ο ορισμός των ΜΜΕ αφορά επιχειρήσεις με 3000 εργαζόμενους! Οι πραγματικά μικρές επιχειρήσεις, φτωχοί αυτοαπασχολούμενοι και μικροί επαγγελματοβιοτέχνες συνθλίβονται από την κυριαρχία των μονοπωλιακών ομίλων που υπηρετεί η αντιλαϊκή πολιτική της ΕΕ και των κυβερνήσεων, ίδια με αυτή που τσακίζει την εργατική τάξη και τη φτωχομεσαία αγροτιά. Το συμφέρον τους βρίσκεται στη μεγάλη κοινωνική συμμαχία τους με την εργατική τάξη ενάντια στα μονοπώλια και τις ενώσεις τους, για ριζικές αλλαγές στην εξουσία και την οικονομία.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Táto správa sa sústreďuje najmä na prínos mikropodnikov, malých a stredných podnikov pre ekonomiku Európskej únie a hľadá spôsoby, akými uľahčiť ich prístup k financovaniu. Mikropodniky, malé a stredné podniky prinášajú významný podiel na raste zamestnanosti, ako aj pridanej hodnote v nefinančnom sektore. Bohužiaľ sa však tieto podniky stretávajú ešte stále s mnohými prekážkami a väčšina z nich sa nezapája do zahraničného podnikania. Zároveň možnosti ich financovania zostávajú obmedzené a až 77 % ich financovania poskytujú banky. Práve preto sme Komisiu v tejto správe vyzvali, aby dôkladne posúdila nielen diskrimináciu, prekážky a výzvy, ktorým tieto podniky čelia, ale aj aby spoločne s členskými štátmi podporovala čo najširšie možnosti finančných zdrojov pre tieto podniky vrátane rôznych inovatívnych spôsobov. Keďže tieto podniky preukázateľne tvoria hybnú silu európskej ekonomiky a výrazne prispievajú k tvorbe stabilných pracovných miest, správu som rada podporila.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei a favor do relatório Karas, por concordar com a necessidade de diversificação das fontes de financiamento das pequenas e médias empresas (PME) na União Europeia.
                  

                     Noto que, por um lado, as PME europeias se caracterizam por uma grande heterogeneidade e incluem um largo número de microempresas, ‘start-ups’ e empresas inovadoras de crescimento rápido crescimento, que, por terem diferentes modelos empresariais, enfrentam problemas distintos, com necessidades de financiamento diferentes.
                  

                     Sublinho, por conseguinte, a necessidade de as PME disporem de opções de financiamento público e privado melhoradas e mais diversificadas, que não se restrinjam à fase de arranque, mas a todo o seu ciclo de vida.
                  

                     Para tanto, a Comissão e os Estados-Membros devem apoiar as PME neste processo, não só em matéria de financiamento, mas também no que toca à regulamentação e às iniciativas a apoiar.
                  

                     Como não existe um modelo único de financiamento adequado para todos, é necessário que a Comissão apoie o desenvolvimento de um vasto conjunto de programas, instrumentos e iniciativas personalizados, a fim de apoiar as empresas na sua fase de arranque e crescimento, tendo em conta a sua dimensão, o seu volume de negócios e as suas necessidades de financiamento específicas.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov.
                  

                     Menim, da imajo mala in srednja podjetja pomembno vlogo v zaposlovanju in rasti v evropskem gospodarstvu, saj MSP v EU predstavljajo 67 % vsega zaposlovanja, 71,4 % povečanja zaposlovanja (leto 2014).
                  

                     Financiranje malih in srednjih podjetij je zaradi krize bolj trpelo kot financiranje velikih podjetij, poleg tega so se v euroobmočju spopadala in se do neke mere še z zaostritvijo zahtev bank glede zavarovanja posojil.
                  
12.9.   How best to harness the job creation potential of SMEs? (A8-0248/2016 - Zdzisław Krasnodębski)

Suulliset äänestysselitykset


Thomas Mann (PPE). – Frau Präsidentin! Dem Bericht habe ich zustimmen können. 85 % aller Jobs in der EU werden von den KMU bereitgestellt. Das ist das Rückgrat der europäischen Volkswirtschaft und darf nicht ständig an Belastungsgrenzen herangeführt werden. Im Gegenteil: KMU müssen entlastet werden von Steuern und Abgaben und von dieser schrecklichen überbordenden Bürokratie.
                  

                     Zahlreiche meiner Änderungsanträge wurden im Beschäftigungsausschuss angenommen. Ich halte es zum Beispiel für unumwunden wichtig, dass wir den Meisterbrief schützen, die soziale Verantwortung der Unternehmen nicht verpflichtend machen, sondern nach wie vor freiwillig. Und bei der Integration von Flüchtlingen im Arbeitsmarkt, wo die KMU große, beispielhafte Dinge leisten, bei denen man sagen kann: ‘Wir wollen das’, da müssen Berufsausbildung und natürlich auch die Sprachkurse im Mittelpunkt stehen. Es darf keinen Sonderarbeitsmarkt für Flüchtlinge geben und erst recht kein Unterlaufen von Mindestlöhnen. Gut ausgebildete Flüchtlinge wirken dem Fachkräftemangel im Mittelstand und Handwerk entgegen. Und es ist auch eine Frage der angewandten Humanität und Solidarität.
                  

Csaba Sógor (PPE). – Elnök Asszony! A kis- és középvállalkozások helyzete differenciált megközelítést igényel. A tagállamok közötti regionális különbségekre mindenképpen tekintettel kell lenni. A szakképzett munkaerő hiánya már most óriási gondokat okoz a kelet-közép-európai államokban, melynek csak egyik oka a szakképzési rendszerek fejletlensége, a másik a masszív elvándorlás. Vannak államok, melyek aktív lakosságának jelentős része külföldön, jellemzően nyugat-európai EU-tagállamokban vállal munkát, csökkentve a strukturális munkaerőhiányt ezekben az országokban.
                  

                     Erre a jelenségre a válasz nem a bezárkózás, a külföldi munkavállalás mindenféle adminisztratív eszközzel való visszaszorítása lehet, hanem a bérszínvonal növelése az új tagállamokban. Ameddig nyolc-tízszeres átlagbérkülönbségek vannak a tagállamokban, addig ne várjunk a tagállamok közötti munkaerő-migrációban változást. A migráció mindig jelen lesz, a munkaerőkibocsátó országok pedig számos gonddal – demográfiai egyensúlytalanság, nyugdíjrendszerek fenntarthatatlansága, munkaerőhiány – nézhetnek szembe az elkövetkezendő évtizedekben.
                  

Danuta Jazłowiecka (PPE). – Pani Przewodnicząca! Fundamentem unijnej gospodarki są małe i średnie przedsiębiorstwa. Aż 99% firm w Unii zaliczanych jest do tej grupy i tworzą one blisko dwie trzecie miejsc pracy. Co więcej, w czasach kryzysu to one okazywały się być najbardziej stabilnym elementem europejskiej gospodarki, a także głównym kreatorem nowych miejsc pracy. Z drugiej jednak strony należy pamiętać, iż te miejsca pracy nie zawsze charakteryzują się dobrą jakością. Źródeł takiej sytuacji należy szukać w trudnej sytuacji tego segmentu przedsiębiorstw. Rządy państw członkowskich bardzo często preferencyjnie traktują jedynie międzynarodowe korporacje oferując im specjalny status prawny i ulgi podatkowe, tych przywilejów nie mają zaś lokalni, mali i średni przedsiębiorcy. Ta nierówna konkurencja wymusza na nich ograniczenie kosztów pracowniczych. Dlatego też jeżeli chcemy poprawić sytuację na rynku pracy powinniśmy w pierwszej kolejności w większym stopniu wesprzeć małe i średnie przedsiębiorstwa w ich nierównej walce z globalnymi korporacjami. Przyczyni się to nie tylko do stworzenia nowych miejsc pracy, ale również poprawy jakości istniejących. Wydaje się również, iż w tym kontekście Komisja Europejska musi dokonać oceny oddziaływania decyzji o przyznaniu Chinom statusu gospodarki rynkowej na ilość i jakość miejsc pracy w sektorze małych i średnich przedsiębiorstw w Europie. Istnieje bowiem duże ryzyko, iż pozytywna decyzja we wspomnianej kwestii przyczyni się do pogorszenia sytuacji małych i średnich przedsiębiorstw, a tym samym do pogorszenia sytuacji na europejskim rynku pracy. Stąd też głosowałam za tą dyrektywą.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Nonostante le regole del mercato interno, il quadro normativo applicabile alle PMI presenta ancora importanti divergenze all'interno degli Stati membri. La relazione provvede a indicare le politiche necessarie, sia a livello nazionale che europeo, allo scopo di ottenere un ambiente sano per lo sviluppo delle imprese e per dare impulso al loro potenziale di creazione di posti di lavoro. Nonostante molte nostre posizioni siano state inserite nella relazione, ne sono rimaste fuori altre, quali la disparità di condizioni fiscali nei diversi Stati membri, che genera dumping sociale, l'incidenza che i vincoli europei sulle politiche di bilancio, l'austerità, la pressione fiscale eccessiva e la spesa pubblica inadeguata hanno nei confronti del potenziale di creazione di posti di lavoro delle PMI e sulla loro competitività e, infine, la parificazione degli apprendistati e tirocini a ogni altra forma di lavoro, incluso un pari trattamento in termini sociali e previdenziali. Per questi motivi ho deciso di astenermi.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. Although the report seeks to tell the Commission and Member States that more needs to be done to help SMEs and reduce the regulatory burden (which in principle UKIP supports), it then goes on to call for wide ranging Commission action and further legislation. The initial report seeks to tell Member States what their taxation policy should be, calls to create an EU framework regulation for pan-EU crowd funding and welcomes an EU proposal on business insolvency among many other things. If it wasn't due to the cost of EU regulation and overly bureaucratic EU red tape SMEs would have a much better chance at growing. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. While I fully support the concept that SMEs have a lot of potential for job creation, the report placed far too much emphasis on reducing protection, rights, wages and conditions for workers. While it had some positive calls for further education and training of workers and access to support for SMEs, it also included negative calls for the promotion of temporary work by the Commission and Member States, as well as for ‘regulatory burdens’ in health and safety to be reduced. Due to the generally neoliberal, anti-worker approach of the report I voted against.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport. Les PME sont l'épine dorsale de l'économie européenne. À ce titre, il est fondamental de favoriser une concurrence loyale, l'accès au financement, un environnement réglementaire adéquat et un bon dialogue social afin de permettre aux PME de créer des emplois durables et de qualité.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I have voted in favour of the report on harnessing job creation potential for SMEs. Unemployment and migration flows are the biggest challenges facing Europe at the moment. Therefore, for EU Member States it is crucial to strengthen the conditions for new job creation. The European economic structure is mainly based on SMEs, which are a heterogeneous group and there is a diversity of small business models. The report underlines that for achieving a sound environment for business development and boosting its job creation potential, national and European policies must as a priority address the issues of skills, regulatory uncertainty and administrative burdens. It highlights the necessity of ensuring a level playing field for the SMEs regarding their competitive position compared with large corporations. In this regard, there is a need for specific measures for SMEs in order to curb their market diseconomies, enabling their internationalisation and boosting their job creation potential.

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – Angesichts der aktuell sehr hohen Zahl der Arbeitslosen sowie der Migrationsströme stellt sich momentan eine grundlegende Aufgabe für die EU, nämlich die Bedingungen für die Schaffung neuer Arbeitsplätze in sämtlichen – peripheren und zentralen – EU-Mitgliedstaaten zu verbessern. Die Wirtschaftsstruktur der EU basiert vor allem auf kleinen und mittelgroßen Unternehmen, die neue Arbeitsplätze schaffen und als Motor der Wirtschaft der Union gelten. Im letzten Jahrzehnt wurden 85 % der Arbeitsplätze in der EU von KMU geschaffen. Deshalb sollten KMU im Fokus der Ausgestaltung der Unternehmenspolitik in der Europäischen Union stehen, und es sollten alle erforderlichen Schritte unternommen werden, um das Potenzial zur Schaffung von Arbeitsplätzen in diesem Sektor zu stärken. Das kann nur auf der Grundlage einer eingehenden Untersuchung der bestehenden Hemmnisse geschehen. Der Bericht enthält eine solche Untersuchung des Problems.
                  

                     Auch Ostbelgien ist von einem allgemeinen Fachkräftemangel oder Problemen bei der Aus- und Weiterbildung von Arbeitnehmern betroffen. Daher unterstütze ich den Bericht des Parlaments zur weiteren Schaffung von Methoden, die zur optimalen Nutzung des Potenzials von KMU in Bezug auf die Schaffung von Arbeitsplätzen beitragen sollen.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport remet les PME au centre des préoccupations et demande l'allègement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles. Que ce soit suivi d'effet est autre chose. Mais cela va dans le bon sens: j'ai donc voté favorablement.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – The report seeks to encourage the Commission and Member States to take into account the needs of SMEs and try to lift the burden on them. In principle this sounds great, but the report goes on to call for far-reaching Commission action and legislation. It discusses taxation policy, information campaigns, data collection and legislative action.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, car, comme le Parlement européen, j'ai toujours fait des PME la base indispensable de la création de l'emploi en Europe. Pour rappel, ‘les PME forment l'épine dorsale de l'économie de l'Union européenne et ont un énorme potentiel de création d'emplois, étant à l'origine de 85 % des nouveaux emplois; 20,7 millions de PME représentent plus de 67 % de l'emploi du secteur privé dans l'Union européenne, dont 30 % proviennent de microentreprises’. Le Parlement estime également que ‘les PME sont les principaux moteurs de la croissance économique européenne à long terme et des possibilités de création d'emplois durables dans les 28 États membres’.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą dėl kaip kuo geriau pasinaudoti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) darbo vietų kūrimo galimybėmis. Bedarbių skaičius visoje ES tebėra didžiausias per visą jos istoriją. 2015 m. joje buvo 23 milijonai bedarbių, iš jų – 4,5 milijono jaunesnių nei 25 metų vyrų ir moterų, kurie nedirbo ir nesimokė. Neseniai atvykę šimtai tūkstančių migrantų – dar vienas milžiniškas socialinis iššūkis, nes norint tinkamai integruoti Europoje įsikuriančius žmones reikia vis daugiau darbo vietų. Manau, kad Europos Sąjungoje MVĮ turėtų būti skiriamas didžiausias dėmesys ir reikia imtis visų reikiamų žingsnių, kad būtų sustiprintas šio sektoriaus darbo vietų kūrimo potencialas. Todėl pritariu, kad būtina užtikrinti vienodas veiklos sąlygas MVĮ, susijusias su jų konkurencine padėtimi didelių įmonių atžvilgiu.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car j'estime primordial de soutenir les PME afin de développer un tissu économique durable, proche des citoyens, de taille humaine et créateur d'emplois non délocalisables. Il faut en effet rappeler que si près de 99 % des entreprises européennes sont des PME et que ces dernières créent plus d'emplois que d'autres entreprises du secteur privé (environ deux tiers de tous les emplois du secteur privé au sein de l'UE), elles ne bénéficient souvent pas des mêmes avantages que les entreprises multinationales, que ce soit en termes de fiscalité, d'économies d'échelle, ou encore d'accès aux technologies.
                  

                     En conséquence, ce rapport invite les États membres à notamment adopter le principe d'imposition des revenus dans le lieu où ils sont générés ainsi que d'autres mesures visant à contrer les pratiques d'optimisation fiscale des multinationales. Les députés estiment également nécessaire de diminuer la charge administrative des PME – tout en assurant bien entendu aux salariés une protection appropriée en matière de santé et de sécurité – mais également de lutter contre l'accès limité de celles-ci au financement ainsi qu'aux nouvelles technologies.
                  

Beatriz Becerra Basterrechea (ALDE),
por escrito. – Este informe aporta una ingente cantidad de excelentes recomendaciones para aprovechar mejor el potencial de creación de empleo de las pymes. Por ello he votado a favor del mismo. Me gustaría destacar algunas de las recomendaciones, como la creciente importancia de la actividad por cuenta propia y de las microempresas, que revisten una importancia fundamental para impulsar la innovación y el emprendimiento así como la carga administrativa desproporcionadamente más alta para los trabajadores autónomos y las microempresas. También destaca el informe el importante valor de las cooperativas y las empresas sociales, que ofrece empleo a más de 14 millones de personas, que representan un 6,5 % aproximadamente de los trabajadores de la UE.
                  

                     Además también propone un trato fiscal favorable para las pymes así como un marco regulador que fomente la inversión en pymes y empresas sociales.
                  

Heinz K. Becker (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Initiativbericht von Z. Krasnodębski über Methoden für die optimale Nutzung des Potenzials kleiner und mittlerer Unternehmen (KMU) zur Schaffung von Arbeitsplätzen gestimmt, da es für den europäischen Arbeitsmarkt und die Entwicklung der europäischen Wirtschaft außerordentlich wichtig ist, die Situation der Klein- und Mittelbetriebe zu fördern und zu unterstützen. Der Bericht enthält eine Reihe an unterstützenswerten Vorschlägen wie die Evaluierung und Abbau bürokratischer Hürden in den Mitgliedstaaten oder Förderung von modernen und flexiblen Arbeitszeitmodellen und Arbeitsformen.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Le PMI danno un contributo importante alla crescita e allo sviluppo socioeconomici dell'Unione, sostenerle significa lottare concretamente contro la disoccupazione e in particolare contro la disoccupazione giovanile che oggi rimane a livelli storici. La creazione di posti di lavoro nelle piccole e medie imprese è però influenzata da numerosi fattori, interni ed esterni, che vanno dall'accesso ai finanziamenti arrivando agli oneri amministrativi, passando per la manodopera qualificata. La relazione Krasnodębski, che ho sostenuto con il mio voto, chiede alla Commissione e agli Stati membri di adoperarsi per affrontare problemi cruciali come la carenza di competenze, l'incertezza normativa, la scarsa capacità di innovazione e l'accesso al credito. Solo attraverso un approccio olistico, che sviluppi un buon dialogo sociale e tenga conto delle competenze necessarie per i lavoratori del XXI secolo, sarà possibile creare muovi posti di lavoro nelle PMI.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe trata de identificar los problemas que dificultan a las pymes alcanzar una tasa de crecimiento efectivo y crear de puestos de trabajo. El informe se centra, en gran medida, de la reducción de 'cargas administrativas' a las pymes y, aunque se ha mejorado en la comisión Empleo con un cierto contenido progresista, su premisa básica sigue siendo neoliberal: que las leyes y reglamentos, incluyendo el pago a los trabajadores y las condiciones laborales, la salud y la seguridad, son cargas administrativas y deben reducirse con el fin de promover el crecimiento.
                  

                     A pesar de que no llama directamente a la eliminación o reducción de los estándares en salario mínimo, dice que ‘los altos costes laborales’ son una de las restricciones más importantes para la creación de empleo en el sector de las pymes. Llama implícitamente a una exención de normas reglamentarias para las pymes, y sugiere el paso de la imposición directa a la imposición indirecta, claramente regresiva. También hace hincapié en la importancia del empleo temporal en el sector de las pymes e ‘insta a la Comisión y a los Estados miembros a que apoyen todas las formas de empleo temporal’. Por ello, hemos votado en contra.
                  

Joëlle Bergeron (EFDD),
par écrit. – Je tiens à féliciter mon collègue pour ce rapport en faveur du soutien aux PME européennes, moteurs essentiels de croissance pour nos économies.
                  

                     Il faut en effet trouver un juste équilibre entre le dogme de la ‘concurrence libre et non faussée’ prôné par la Commission européenne qui empêche toute aide nationale, et la liberté d'entreprendre qui permet le soutien aux PME ne pouvant bien souvent pas lutter à armes égales avec les géants américains ou asiatiques.
                  

                     Par ailleurs, n'oublions pas que toute création d'entreprise nécessite des financements et donc des emprunts bancaires qui sont difficiles à obtenir. Incitons sur ce point les banques à soutenir de façon plus effective les entrepreneurs tout au long du processus d'activité: de la phase de conception à celle de la fabrication de son produit. La créativité a besoin d'être encouragée et soutenue.
                  

                     Les jeunes entrepreneurs sont porteurs de dynamisme et d'emplois pour les économies nationales et pour l'Europe dans son ensemble. Aidons-les à s'implanter sur le territoire européen et ne leur imposons pas trop de contraintes administratives ou fiscales, sans quoi ils disparaîtront au profit de nos voisins extra-européens.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al ponente su labor en este informe sobre la mejor manera de aprovechar el potencial de creación de empleo de las pymes. Hay que identificar bien a qué nos referimos cuando hablamos de falsos autónomos, ya que este fenómeno creciente suscita preocupación. Hay que reducir la carga administrativa para los autónomos y las microempresas, pues muchas veces se ven desbordados por la burocracia.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport propose de soutenir les PME pour développer l'emploi. En effet, au cours des dix dernières années, les PME ont créé 85 % des nouveaux emplois en Europe. En 2015, les petites entreprises ont contribué jusqu'à 71 % de la croissance de l'emploi dans l'économie marchande non financière.
                  

                     Le rapport fait un état des lieux des défis que relèvent les PME, et des moyens à mettre en place pour y remédier. Il insiste sur le fait que les politiques nationales et européennes doivent remédier en priorité aux problèmes liés aux compétences (pénuries, inadéquations, fuite des cerveaux), à l'insécurité réglementaire et à la charge administrative, ainsi qu'aux problèmes du travail non déclaré et de la position privilégiée de facto des entreprises multinationales.
                  

                     De plus, le rapport souligne la nécessité d'assurer des conditions de concurrence équitables aux PME au regard de leur position de compétitivité par rapport aux grandes entreprises.
                  

                     Enfin, les États devraient favoriser en priorité les PME et faire en sorte que les entrepreneurs évitent la fermeture de leur entreprise pour différents problèmes (procédures complexes, retards de paiement, concurrence déloyale, transmission et succession, etc.). J'ai donc voté pour.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Le relazione oggetto di voto è equilibrata e ampiamente condivisibile. Ritengo fondamentale il ruolo svolto dalle piccole e medie imprese nella crescita economica degli Stati membri. Ribadisco fortemente la mia convinzione della necessità di un rinnovo radicale del sistema di programmazione e gestione dei Fondi strutturali europei, rendendolo meno complesso ed eliminando tutti gli attuali oneri amministrativi che gravano sulle imprese prima, durante e dopo l'erogazione degli aiuti. Per tutti questi motivi ho sostenuto col mio voto questo testo.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Las pequeñas y medianas empresas constituyen la columna vertebral de la economía europea, al suponer el 99% de las empresas y el 67% del empleo. Un marco regulatorio adecuado, acceso a financiación y competencias son clave para asegurar su impulso y la creación de empleo estable y de calidad.
                  

                     Gracias al trabajo del Grupo S&D, el informe hace hincapié en la necesidad de impulsar la protección social y la salud ocupacional y la creación de empleo de calidad, así como hacer frente a los problemas del trabajo precario, los falsos autónomos, la competencia desleal y las desigualdades salariales y de empleo entre hombres y mujeres.
                  

                     Por todo ello, he votado a favor.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo Parlamentas pasisakė dėl geresnio MVĮ darbo vietų kūrimo galimybių. MVĮ sukuria daugiau darbo vietų nei kitos privačiojo sektoriaus įmonės, įdarbindamos maždaug du trečdalius visų ES privačiajame sektoriuje dirbančių asmenų, tuo svariai prisidėdamos prie socialinio ir ekonominio ES augimo ir vystymosi. Parama MVĮ padeda kovoti su Europos nedarbu ir jaunimo nedarbu, kuris yra atitinkamai 8,9 ir 19,4 proc., o tai ypač svarbu atsižvelgiant į bedarbių skaičių – apie 23 mln. žmonių 2015 m. – kuris iki šiol tebėra istoriškai didelis. Parlamento manymu, siekiant užtikrinti geresnes sąlygas kokybiškoms darbo vietoms MVĮ sektoriuje kurti, valstybės narės ir Komisija turi spręsti šias įvairiose valstybėse narėse ir regionuose nevienodai paplitusias problemas: gebėjimų trūkumo, netinkamo būsimų gebėjimų poreikių vertinimo, gebėjimų neatitikimo, protų nutekėjimo, nereikalingos reglamentavimo naštos ir reglamentavimo neapibrėžtumo visose srityse, nepakankamo dialogo tarp darbo rinkos suinteresuotųjų subjektų, ribotų galimybių gauti finansavimą ir dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, mažų inovacinių pajėgumų ir galimybių pasinaudoti naujomis technologijomis, nepakankamos paramos MVĮ įgyvendinant viešųjų investicijų politiką, šešėlinės ekonomikos ir sukčiavimo, taip pat itin palankios tarptautinių korporacijų padėties problema.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Azáltal, hogy az európai vállalkozások mintegy 99%-a kkv, a munkahelyteremtő képességük nagyban befolyásolja az európai gazdaság teljesítményét. Mivel a két legnagyobb aktuális kihívásunk a munkanélküliség csökkentése és a migrációs áramlás megállítása, ezért a kis- és középvállalkozásoknak a vállalkozási politika kialakításának középpontjába kell kerülniük az EU-ban, és valamennyi szükséges lépést meg kell tenni a munkahelyteremtő képesség megerősítése érdekében ebben az ágazatban. Ez kizárólag a meglévő kötöttségek mélyreható feltérképezése alapján lehetséges. A kkv-szektor Európában sokrétű és széttöredezett.
                  

                     A belső piaci szabályok ellenére továbbra is jelentős eltérések tapasztalhatók az Európai Unión belül a kkv-kre vonatkozó szabályozási keret tekintetében, különösen e keret stabilitása és biztonsága szempontjából. Egyértelmű, hogy a Közép- és Kelet-Európában működő legnagyobb kkv-k nyugati társaikhoz képest kisméretűknek tekinthetők. Miközben a stabil gazdaságok növekedését a kkv-k és a nagyvállalatok közötti hatékony kölcsönös kapcsolatok gerjesztik, számos dél- és kelet-európai tagállamban a nehéz gazdasági körülmények rányomták bélyegüket a kkv-k megfelelő fejlődésére. Épp ezért az üzleti fejlődéshez és a vállalkozások munkahelyteremtő képességének növeléséhez szükséges környezet kialakítása érdekében a nemzeti és európai politikáknak kezelniük kell a szakértelemmel kapcsolatos problémákat. A jelentés kitér ezekre a problémákra, ezért szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo izvješće, jer smatram kako su mala i srednja poduzeća okosnica europskog gospodarstva. Stoga je važno usredotočiti se na pošteno tržišno natjecanje, pristup financiranju, adekvatnom regulatornom okruženju, vještinama 21. stoljeća i dobrom socijalnom dijalogu, kako bi se omogućilo malim i srednjim poduzećima kreiranje održivih kvalitetnih radnih mjesta.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce texte insiste sur le rôle primordial des PME dans la création d'emplois.
                  

                     Ensuite, il met en avant un certain nombre de pistes d'amélioration, comme la compétence ou la stabilité réglementaire ou encore la faible capitalisation, etc.
                  

                     Même s'il ne prend pas en compte le problème essentiel qu'est l'ouverture des frontières économiques, il va dans le bon sens.
                  

                     J'ai donc voté pour.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Alla fine del 2014 nell'UE si è registrato un tasso di disoccupazione giovanile medio pari al 21,4%, ovvero oltre 7 milioni di giovani inoccupati. Tuttavia, alla medesima data, risultavano vacanti nell'UE 2 milioni di posti di lavoro. Tale dato evidenzia la necessità di migliorare il raccordo fra il mondo della formazione e quello del lavoro, di sviluppare competenze più flessibili e interdisciplinari.
                  

                     Cooperazione, partecipazione e partenariati sono il mezzo per aprire un rapporto costruttivo con le PMI e con la multiforme realtà imprenditoriale europea e allentare gli attuali vincoli amministrativi e finanziari relativi all'avvio di nuove attività imprenditoriali, mediante la semplificazione delle procedure, un accesso agevole al credito, al capitale di rischio e al microfinanziamento, connessioni Internet ad alta velocità garantite, consulenze pluridisciplinari su misura e l'introduzione, ove possibile, di misure di incentivazione per gli imprenditori che assumono giovani disoccupati.
                  

                     È evidente l'importanza che il microfinanziamento e il programma europeo per l'occupazione e l'innovazione sociale (EaSI) assumono nel conseguimento della piena occupazione giovanile. Solo aumentando l'efficienza del percorso di formazione e creando una rete di sportelli unici dove espletare tutte le procedure amministrative necessarie alla creazione e gestione di un'impresa potremo alzare il tasso di imprenditorialità giovanile sul breve termine.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Șomajul reprezintă una dintre problemele cu care Uniunea Europeană se confruntă, acesta afectând 23 de milioane de persoane în 2015, dintre care 4,5 milioane de tineri, femei și bărbați. Toate acestea culminează cu venirea a sute de refugiați pe teritoriul statelor membre, fapt ce presupune o nevoie și mai mare de locuri de muncă, în vedere asigurării unei bune integrări a acestor persoane.
                  

                     În acest context, este nevoie ca autoritățile europene să susțină IMM-urile deoarece acestea sunt un important angajator pe piața UE, ele asigurând două treimi din toate locurile de muncă din sectorul privat la nivelul UE.
                  

                     În vederea asigurării unui mediu solid pentru dezvoltarea întreprinderilor, dar și pentru consolidarea potențialului acestora de a crea locuri de muncă, politicile naționale și europene trebuie să soluționeze, în principal, problemele legate de competență, insecuritatea în materie de reglementare și sarcini administrative.
                  

                     Având în vedere cele menționate mai sus, m-am declarat în favoarea acestui raport, susținând importanța unui mediu stabil și nevoia de a reduce sarcinile impuse IMM-urilor.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione perché le PMI, costituendo quasi il 99 % delle imprese europee, rappresentano il perno indiscusso dell'economia dell'UE. Nell'ultimo decennio, le PMI hanno creato, infatti, ben l'85 % dei posti di lavoro europei. Inoltre, come opportunamente evidenziato nella relazione, lo scorso anno, la piccola impresa ha contribuito fino al 71 % alla crescita dell'occupazione nell'economia commerciale non finanziaria. Sono dell'avviso, quindi, che le PMI debbano rappresentare il cardine del processo di definizione della politica per le imprese nell'UE. Occorre, dunque, mettere in campo misure efficaci al fine di rafforzare il potenziale di creazione di posti di lavoro di questo fondamentale settore. Le organizzazioni e le reti che rappresentano le PMI sono, però, ancora troppo deboli. Le PMI devono, in alcuni casi, affrontare l'ulteriore problematica della bassa capitalizzazione, la quale si traduce in una peggiore posizione di mercato e ostacola una leale concorrenza. Una delle principali sfide è rappresentata dall'abbassamento degli oneri per le PMI, su tutti il costo della manodopera. Suddetta sfida si può vincere soltanto in presenza di un quadro normativo stabile e di qualità, dove le norme vengono applicate in modo uniforme e egualitario.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. While I fully support the concept that SMEs have a lot of potential for job creation, the report placed far too much emphasis on reducing protection, rights, wages and conditions for workers. While it had some positive calls for further education and training of workers and access to support for SMEs, it also included negative calls for the promotion of temporary work by the Commission and Member States, as well as for ‘regulatory burdens’ in health and safety to be reduced. Due to the generally neoliberal, anti-worker approach of the report I voted against.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as it studies ways on how best to harness the job potential of SMEs both at EU and national level. I consider this to be a very important topic as, in my view, working at making SMEs stronger means guaranteeing present and future jobs in the EU. SMEs are the strength of the European economy. When they can thrive in the free market, they build sustainable jobs, growth and prosperity. It is important to seek new ways to stimulate interest in entrepreneurship and cultivate a more entrepreneurial mind-set, especially among young people. To do this, we must ensure that they have access to funds, and the knowledge of how the EU can help them. We need to recognise the importance of thinking small first.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Le PMI sono molto eterogenee e nonostante le regole del mercato interno, persistono importanti divergenze in tutta l'Unione europea in termini di quadro normativo in particolare per quanto riguarda la loro stabilità e il loro livello di certezza. La relazione del collega Krasnodębski sottolinea che, per ottenere un ambiente sano per lo sviluppo delle imprese e per dare impulso al loro potenziale di creazione di posti di lavoro, le politiche nazionali ed europee devono preoccuparsi in primis di affrontare le problematiche connesse alle competenze (carenza, inadeguatezza, fuga dei cervelli), all'incertezza normativa e agli oneri amministrativi, nonché al lavoro sommerso e alla posizione privilegiata de facto delle multinazionali. Purtroppo sono rimasti fuori dalla relazione alcuni concetti molto importanti proposti dal M5S in commissione EMPL: la disparità di condizioni fiscali nei diversi Stati membri che genera dumping sociale, il fatto che i vincoli europei sulle politiche di bilancio, l'austerità, la pressione fiscale eccessiva e la spesa pubblica inadeguata hanno effetti sul potenziale di creazione di posti di lavoro delle PMI e sulla loro competitività e, infine, la richiesta che gli apprendistati e i tirocini vengano parificati ad ogni altra forma di lavoro, beneficiando dello stesso trattamento in termini sociali e previdenziali. Per questi motivi ho deciso di astenermi.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Le piccole e medie imprese (PMI) sono il motore dell'economia europea e contribuiscono in modo fondamentale all'occupazione. Nel 2014, infatti, le PMI hanno dato lavoro a quasi 90 milioni di persone pari al 67% dell'impiego totale in Europa. Ritengo fondamentale creare un ambiente economico che faciliti lo sviluppo delle PMI e stimoli la loro capacità di assunzione. A tal proposito, l'azione politica dovrebbe migliorare l'accesso delle PMI alle competenze, favorendo attività di formazione ed istruzione professionale. Inoltre, mi sembra importante ridurre gli oneri per le PMI, tra cui il costo della manodopera, al fine di incoraggiare la creazione di posti di lavoro duraturi e di qualità. Auspico altresì che vengano ridotti gli oneri amministrativi a carico delle PMI. È stato infatti dimostrato che sistemi economici amministrativi iper-regolamentati determinano costi fissi più elevati fornendo indirettamente un vantaggio concorrenziale alle imprese di maggiori dimensioni. Ho ritenuto inoltre di votare a favore della relazione poiché invita Commissione e Stati membri a porre in atto misure che favoriscano i processi di internazionalizzazione delle PMI, che possano espanderne il mercato e conseguentemente anche la capacità di impiego. Infine va sottolineato come l'economia sommersa e criminale rappresenti una forma di concorrenza sleale che penalizza particolarmente le PMI.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και τη θέση του εισηγητή πως για την επίτευξη ενός υγιούς περιβάλλοντος για την ανάπτυξη των επιχειρήσεων και την τόνωση της δημιουργίας θέσεων απασχόλησης, οι εθνικές και ευρωπαϊκές πολιτικές πρέπει κατά προτεραιότητα να αντιμετωπίσουν τα ζητήματα των δεξιοτήτων (ελλείψεις, αναντιστοιχίες, διαρροή εγκεφάλων), ρυθμιστική αβεβαιότητα και διοικητικές επιβαρύνσεις, καθώς και το πρόβλημα της αδήλωτης εργασίας και την εκ των πραγμάτων προνομιακή θέση των πολυεθνικών εταιρειών.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η ψηφοφορία ως προς την έκθεση σχετικά με το πώς να αξιοποιηθεί με τον καλύτερο δυνατό τρόπο το δυναμικό των μικρών και μεσαίων επιχειρήσεων για τη δημιουργία θέσεων εργασίας, αφορά ένα σημαντικό πρόβλημα που καλούνται να αντιμετωπίσουν τα κράτη μέλη της ΕΕ, οι επιχειρήσεις μα και οι πολίτες. Παρότι η αναζήτηση αιτιών που οδηγούν στην αδυναμία ανάπτυξης και ισχυροποίησης των μικρομεσαίων επιχειρήσεων είναι θετική, η έκθεση ουσιαστικά δεν βάζει σε πρώτο πλάνο τα δικαιώματα και τα συμφέροντα των εργαζομένων, προτείνοντας συντηρητικές λύσεις. Ως εκ τούτου, ψήφισα αρνητικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Mi sono espresso a favore della relazione Krasnodebski al fine di facilitare la creazione di nuovi posti di lavoro. È altresì vero che vi è una disparità tra PMI e multinazionali sul livello delle norme regolamentari che esse sono in grado di assorbire. Quindi, per dare più dinamicità al mercato del lavoro, sono pienamente d'accordo con la necessità di alleggerire il carico normativo e burocratico che le piccole e medie imprese (PMI) devono sostenere. Ritengo che le PMI siano un pilastro importante dell'Unione europea e sono dunque a favore dell'agevolazione dell'accesso delle PMI agli appalti pubblici e ai finanziamenti, oltre che alla ricerca e allo sviluppo, al fine di promuovere posti di lavoro di qualità a lungo termine.
                  

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – O desemprego e os fluxos migratórios constituem os maiores desafios que a Europa enfrenta atualmente e apresentam múltiplas implicações para o futuro.
                  

                     O número de desempregados na UE mantém-se em níveis historicamente elevados e a recente chegada de centenas de milhares de migrantes constitui outro enorme desafio social, sendo necessários cada vez mais postos de trabalho para integrar as pessoas que se estabelecem na Europa.
                  

                     A estrutura económica europeia baseia-se em pequenas e médias empresas enquanto fonte de novos empregos e motor da economia da UE.
                  

                     Concordo com a necessidade de assegurar condições de concorrência equitativas para as PME relativamente à sua posição competitiva em comparação com as grandes empresas.
                  

                     Apoio a necessidade de um ambiente regulamentar estável e de uma melhor qualidade da regulamentação e da respetiva aplicação, como forma correta de diminuir os encargos para as PME, incluindo os custos salariais.
                  

                     Destaco a necessidade de medidas específicas para as PME, com o objetivo de reduzir as deseconomias de mercado, permitindo a sua internacionalização e impulsionando o seu potencial de criação de emprego.
                  

                     Pelo exposto, apoio o presente relatório.
                  

Birgit Collin-Langen (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht gestimmt, denn ich unterstütze den Ansatz der verstärkten Einbeziehung von KMU bei der Integration in den Arbeitsmarkt. Die Zahl der Arbeitslosen in der gesamten EU bewegt sich nach wie vor auf einem historischen Höchststand. Und unsere KMU können hier einen entscheidenden Beitrag leisten. Dabei müssen wir aber hinsichtlich des Regelungsrahmens beachten, dass zwischen multinationalen Unternehmen und KMU unterschieden werden muss. Wir brauchen ein stabiles Regelungsumfeld und bessere Rechtsdurchsetzung, um unsere KMU zu entlasten und nicht mit Bürokratie zu überlasten.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. Although the report seeks to tell the Commission and Member States that more needs to be done to help SMEs and reduce the regulatory burden (which in principle UKIP supports), it then goes on to call for wide ranging Commission action and further legislation. The initial report seeks to tell Member States what their taxation policy should be, calls to create an EU framework regulation for pan-EU crowd funding and welcomes an EU proposal on business insolvency among many other things. If it wasn't due to the cost of EU regulation and overly bureaucratic EU red tape SMEs would have a much better chance at growing. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione in quanto le PMI sono alla base della nostra economia e si trovano ad affrontare problemi rilevanti per quanto riguarda il quadro normativo, il reperimento di fondi ma soprattutto il ritardo nei pagamenti, in particolare modo da parte delle pubbliche amministrazioni. Attualmente gli oneri amministrativi per i lavoratori autonomi delle micro imprese risultano sproporzionati rispetto a quelli per le grandi imprese e, concordo con il relatore, quando invita la commissione e gli Stati membri a promuovere reti di collaborazione attraverso la costituzione di cooperative, rafforzando notevolmente la sostenibilità e la creazione di posti di lavoro. Non posso che sostenere favorevolmente la modifica delle soglie necessarie per accedere ai progetti di investimento europei, adattandole in maniera da permettere a PMI e startup di beneficiarne e attivare una maggiore cooperazione tra la Commissione, le autorità nazionali e regionali, le imprese e le parti sociali.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — Member States need to provide appropriate training and ensure an ongoing professional development of teachers to promote up-to-date teaching methods and the development of 21st century skills and competences. Also, we need to overcome the gender gap in the labour market with regard to employment and pay, amongst other issues, by providing carers' leave, flexible working hours for carers, and ensuring equal pay for equal work between male and female workers.
SMEs play an important role in strengthening economic, social and territorial cohesion, while also contributing to smarter, sustainable and inclusive growth. There are still significant differences across the EU in terms of regulatory frameworks for SMEs, in particular regarding the certainty of future regulatory developments and the legal quality of regulation in general. The fact remains that the highest labour costs have been identified in over-regulated and bureaucratised systems. The report cautions against this.
Job creation also entails a better engagement with Member States and local as well as regional authorities, education and training facilities, civil society associations, businesses, trade unions and financial institutions with a view to promoting and making full use of EU funding sources to help overcome the difficulties in accessing information.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque su objetivo es el de reducir la protección laboral de los trabajadores de las pymes y autónomos, incluidos dependientes y falsos autónomos, bajo el mantra de mejorar su competitividad. De esta forma, se utiliza a las pymes para abrir brecha en los intereses del gran capital contra la clase trabajadora. Creo, por el contrario, que los problemas de las pymes (la falta de demanda provocada por la caída de salarios y los del gasto público; la extrema volatilidad y dependencia financiera provocada por el creciente poder del oligopolio bancario) deben servir para crear una alianza con las clases populares para poner fin a las políticas neoliberales.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – La struttura economica europea si basa principalmente sulle piccole e medie imprese come fonte di nuovi posti di lavoro e volano dell'economia europea. Pertanto, sono fermamente convinto che le PMI debbano essere il punto centrale del processo di definizione della politica per le imprese nell'Unione europea ed è auspicabile che vengano compiuti tutti i passi necessari per rafforzare il potenziale di creazione di posti di lavoro di questo settore. Attualmente, nonostante le regole del mercato interno, persistono importanti divergenze in tutta l'Unione europea in termini di quadro normativo per le PMI, che creano condizioni di sviluppo sfavorevoli. Alla luce di tali sfide, ho votato a favore della presente risoluzione poiché credo che sia fondamentale consolidare le condizioni per la creazione di nuovi posti di lavoro in tutti gli Stati membri dell'UE, periferici e centrali, al fine di ottenere un ambiente sano per lo sviluppo delle imprese.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Una dintre principalele crize cu care se confruntă Europa este cea a șomajului. Din cauza ratei ridicate a acestuia, din ce în ce mai mulți tineri fără loc de muncă amână întemeierea unei familii, iar fluxul foarte mare de tineri ce părăsesc statele cu rate ale șomajului ridicate și care pleacă spre centrul Europei creează tensiuni sociale în țările gazdă.
                  

                     Șomajul afectează 23 de milioane de persoane, dintre care 4,5 milioane de tineri, femei și bărbați, cu vârsta sub 25 de ani. În ultimii zece ani IMM-urile au creat 85 % din locurile de muncă din Europa. IMM-urile trebuie să fie în centrul politicii Uniunii Europene privind întreprinderile și ar trebui să se ia toate măsurile necesare pentru a consolida potențialul de creare de locuri de muncă din acest sector.
                  

                     Am votat pentru asigurarea condițiilor de concurență echitabile pentru IMM-uri în ceea ce privește poziția lor în raport cu marile companii. O mai bună informare a micilor întreprinzători și antreprenori cu privire la diferitele posibilități de finanțare din fonduri europene este necesară.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as I believe that SMEs are the backbone of the European Economy, which is why I am in favour of fair competition, access to financing and an adequate regulatory environment. This report also urges Member States to develop forms of cooperation that involve all governance levels, businesses, trade union, educational institutions and other stakeholders with a view to adapting their education and training systems to address the disparity between skills and qualifications. I support this measure and believe that more informal training, including on-the-job training, is needed and that Member States should implement the ‘Think Small First’ principle.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I welcome my colleague's report, and its focus on creating a good environment for SMEs to grow and create jobs, particularly addressing a number of key issues including skills mismatches, regulatory uncertainty and administrative burdens.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Am acordat un vot favorabil acestui raport cu privire la accesul la finanțare al IMM-urilor, deoarece consider că IMM-urile necesită un mediu de afaceri favorabil, în care ideile verzi să poată fi dezvoltate, finanțate și introduse pe piață cu ușurință.
                  

                     Refabricarea, repararea, întreținerea, reciclarea și proiectarea ecologică au un imens potențial de a deveni motoare ale creșterii economice și ale creării de locuri de muncă, aducând, în același timp, contribuții semnificative la soluționarea provocărilor climatice.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — Ce texte sans valeur législative contraignante vise à mener la réflexion du Parlement européen sur la manière de tirer au mieux parti du potentiel de création d'emplois des petites et moyennes entreprises (PME). Je soutiens que nous devons nous employer à mettre en oeuvre les conditions nécessaires pour un environnement propice au développement des PME afin de faire face au chômage au sein de nos États membres. Pour cela, il est particulièrement important que nos législations n'impliquent pas une charge bureaucratique et administrative trop lourde pour nos entreprises. De plus, une facilitation de l'accès au financement pour ces entreprises doit être mise en place afin de favoriser des conditions de concurrence équitables pour toutes les PME.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Le chômage dans l'Union concerne 23 millions de personnes en 2015, dont 4,5 millions de jeunes de moins de 25 ans qui sont sans travail et ne suivent pas d'études. L'arrivée massive de migrants représente un autre défi social considérable, car de plus en plus d'emplois sont nécessaires.
                  

                     Or, au cours des dix dernières années, les PME ont créé 85 % des nouveaux emplois en Europe. Ce rapport souligne que les politiques nationales et européennes doivent remédier en priorité aux problèmes liés aux compétences (pénuries, inadéquations, fuite des cerveaux), à l'insécurité réglementaire et à la charge administrative, ainsi qu'aux problèmes du travail non déclaré et de la position privilégiée de facto des entreprises multinationales.
                  

                     Ce texte va dans le bon sens en demandant l'allègement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur les PME. Il insiste sur l'importance d'un environnement réglementaire stable et de qualité, d'une amélioration de la réglementation et de son application, les petites entreprises locales étant particulièrement désavantagées par la problématique des coûts fixes élevés.
                  

                     Aussi ai-je voté pour ce texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих доклада на г-н Краснодембски, тъй като той подчертава важната роля на МСП в създаването на работни места. Понастоящем 85% от работните места в Съюза се създават от МСП и именно затова трябва да се стимулира тяхната дейност. Докладчикът подчертава, че за постигане на стабилна среда за развитие на бизнеса и увеличаване на потенциала му за създаването на работни места, националните и европейските политики трябва приоритетно да разглеждат въпросите, свързани с уменията (недостиг, несъответствия, изтичане на мозъци), регулаторната несигурност и административните тежести, както и проблема с недекларирания труд.
                  

                     Докладчикът също така подчертава необходимостта от осигуряване на равни условия за МСП по отношение на тяхната конкурентна позиция в сравнение с големите корпорации. Малките и местните бизнеси са в особено неблагоприятно положение в настоящата прекомерно регулирана и бюрократична административна система.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – Los flujos migratorios, así como la elevada tasa de desempleo, suponen retos que se deben superar reforzando las condiciones para la creación de nuevos empleos en todos los Estados miembros, centrales y periféricos, de la Unión. La estructura económica europea se basa principalmente en las pequeñas y medianas empresas como fuente de nuevos empleos y motor de la economía; así pues, las pymes deben ser el punto central a la hora de dar forma a la política empresarial de la Unión, y deben adoptarse todas las medidas necesarias para fortalecer el potencial de creación de empleo de este sector sobre la base de un diagnóstico en profundidad de las limitaciones existentes.
                  

                     El presente informe ofrece un análisis del problema -tanto en la UE como a nivel nacional- para aprovechar el potencial de creación de empleo de las pymes en la Unión Europea. Los compromisos propuestos por el ponente están en línea con la promoción de las condiciones para el desarrollo de las pymes y la disminución de los órganos de administración, así como de las cargas y dificultades que estas experimentan.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O número de desempregados na UE mantém-se em níveis historicamente elevados, atingindo 23 milhões de pessoas em 2015, com 4,5 milhões de jovens de ambos os sexos com idades inferiores a 25 anos fora do mercado de trabalho e do sistema de ensino. Em 2015, as pequenas empresas contribuíram com até 71 % do crescimento do emprego na economia de mercado não financeira. O relatório salienta que, para se atingir um ambiente sólido para o desenvolvimento empresarial e impulsionar o seu potencial de criação de emprego, as políticas nacionais e europeias devem, como prioridade, resolver as questões relacionadas com as competências (escassez, desfasamentos, ‘fugas de cérebros’), a insegurança regulamentar e os encargos administrativos, bem como o problema do trabalho não declarado e a posição de facto privilegiada das empresas multinacionais.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote pour: ce texte va dans notre sens, en remettant les PME au centre des préoccupations et en demandant l'allègement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della presente relazione in quanto sottolinea l'importanza di creare un ambiente sano per lo sviluppo delle imprese e per dare maggiore impulso al loro potenziale di creazione di posti di lavoro. In tal senso, le politiche nazionali ed europee devono preoccuparsi anzitutto di affrontare le problematiche connesse alle competenze, all'incertezza normativa e agli oneri amministrativi, nonché al lavoro sommerso.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – The report implicitly calls for an exemption for SMEs from regulatory standards, and calls for a shift away from direct taxation to indirect, regressive taxation.
I voted against.

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto a favore della relazione in quanto sono convinto nel ribadire il ruolo centrale delle piccole e medie imprese per la crescita dell'economia degli Stati membri.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με το πώς να αξιοποιηθεί με τον καλύτερο δυνατό τρόπο το δυναμικό των μικρών και μεσαίων επιχειρήσεων (ΜΜΕ) για τη δημιουργία θέσεων εργασίας,καθώς η ανάπτυξη των μικρών και μεσαίων επιχειρήσεων, αλλά και της οικονομίας γενικότερα, δεν έρχεται με περισσότερη ‘ευελιξία’ και χρηματοδοτήσεις από τις τράπεζες. Όλες αυτές οι ‘ρυθμίσεις’ απλώς προσπαθούν να υποκρύψουν ανεπιτυχώς την απόπειρα ακόμα μεγαλύτερης εκμετάλλευσης των εργαζομένων και της εξυπηρέτησης των τραπεζών και των πολυεθνικών.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – SMEs are the backbone of the European economy. Hence it is important to focus on fair competition, access to financing, an adequate regulatory environment, 21st century working skills and a good social dialogue in order to allow SMEs to create sustainable quality jobs.
The focus of the report at hand is on which conditions would need to be met in order to better harness the job creation potential of SMEs. I welcome the introduction of important elements such as social and occupational protection; social enterprises and cooperatives; quality job creation; the problems of precarious employment, letter box companies, bogus self-employment, unfair competition and the gender gap with regard to employment and pay; the fight against tax avoidance and the shadow economy; the impact of trade agreements on workers' rights, wages and jobs; and the impact of the Digital Single Market. I voted in favour of the report.

Ashley Fox (ECR),
in writing. — Mr President, I voted in favour of this report as a good example of how the EU can help its citizens. Expansion of employment and innovative business practices should be a core focus of the EU. In addressing key issues such as skills mismatches, regulatory uncertainty, administrative burdens and access to finance, this report showcases how the EU can work for its citizens.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Pozitív szavazatommal támogattam a jelentést, mivel a két legnagyobb aktuális kihívásunk a munkanélküliség csökkentése és a migrációs áramlás megállítása. Azáltal, hogy az európai vállalkozások mintegy 99%-a kkv, a munkahelyteremtő képességük nagyban befolyásolja az európai gazdaság teljesítményét. A kis- és középvállalkozásoknak ezért a vállalkozási politika kialakításának középpontjába kell kerülniük az EU-ban, és valamennyi szükséges lépést meg kell tenni a munkahelyteremtő képesség megerősítése érdekében ebben az ágazatban. Ez kizárólag a meglévő kötöttségek mélyreható feltérképezése alapján lehetséges.
                  

                     A kkv szektor Európában sokrétű és széttöredezett. A belső piaci szabályok ellenére továbbra is jelentős eltérések tapasztalhatók az Európai Unión belül a kkv-kre vonatkozó szabályozási keret tekintetében, különösen e keret stabilitása és biztonsága szempontjából. Egyértelmű, hogy a Közép- és Kelet-Európában működő legnagyobb kkv-k nyugati társaikhoz képest kisméretűknek tekinthetők. Miközben a stabil gazdaságok növekedését a kkv-k és a nagyvállalatok közötti hatékony kölcsönös kapcsolatok gerjesztik, számos dél- és kelet-európai tagállamban a nehéz gazdasági körülmények rányomták bélyegüket a kkv-k megfelelő fejlődésére.
                  

                     Épp ezért, az üzleti fejlődéshez és a vállalkozások munkahelyteremtő képességének növeléséhez szükséges környezet kialakítása érdekében a nemzeti és európai politikáknak kezelniük kell a szakértelemmel kapcsolatos problémákat (a szakképzett munkaerő hiánya enyhíteniük kell a szabályozási bizonytalanságot és az adminisztratív terheket. A jelentés kitér ezekre a problémákra, ezért megszavaztam azt.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. – I voted to support this report as it outlines good policies concerning how we can make the most out of our European SMEs, especially in creating jobs. In order to achieve the potential of our SMEs we need to make sure that national and EU policies are prioritising issues such as skill gaps, uncertain regulations and administrative burdens. We must make sure that rules for doing business are simple and easy to access in order to create a good regulatory environment and that it is easy to hire and do all the accompanying paperwork. Another major point that the report also agrees with is that there are large regional disparities and imbalances when it comes to SMEs' access to funding and investments. Ways to achieve a more even playing field include to securitise loans to SMEs, use micro-credit and to push for improvements in the enforcement of the Late Payments Directive.

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Der Mittelstand ist Europas größter, stärkster und verlässlichster Arbeitgeber. Entsprechende Potentiale gilt es auszubauen und zu fördern. Deshalb habe ich heute für einen Bericht über ‘Methoden für die optimale Nutzung des Potenzials von KMU zur Schaffung von Arbeitsplätzen’ gestimmt und danke meinem Kollegen Zdzisław Krasnodębski für die hervorragende Arbeit.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Schaffung von neuen Arbeitsplätzen durch KMU ist zentraler Bestandteil der europäischen Arbeitsmarktpolitik. Ein gegenseitiger Erfahrungsaustausch zwischen der EU und ihren Mitgliedstaaten sowie zwischen den Mitgliedstaaten ist hierbei ein wichtiger Erfolgsfaktor.
                  

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Tandis que le chômage se maintient à un niveau historiquement élevé, l'Union européenne commence à reconnaître la contribution des PME dans la création d'emplois. Ces dix dernières années, les PME ont créé 85 % des nouveaux emplois en Europe.
                  

                     Il est donc vital d'aider les PME en levant les obstacles à leur développement. Parmi ces obstacles, on trouve les formations professionnelles insuffisantes ou inadaptées, l'insécurité réglementaire, la surcharge administrative ou encore la pression fiscale. Le rapport souligne également l'importance de remédier aux problèmes de financement des PME et d'assurer des conditions de concurrence équitables avec les grandes entreprises.
                  

                     Le rapport préconise aussi un meilleur traitement fiscal des PME. En effet, ce sont les multinationales qui bénéficient pour le moment d'un traitement de faveur, notamment en France où elles payent moins d'impôts sur les sociétés.
                  

                     Je regrette toutefois les références douteuses à la promotion de la mobilité des travailleurs et surtout à l'intégration des migrants sur le marché du travail. Malgré ces références marginales, ce texte identifie correctement les problèmes rencontrés par les PME et propose quelques solutions pour y remédier. J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe trata de identificar los problemas que dificultan a las pymes alcanzar una tasa de crecimiento efectivo y crear de puestos de trabajo. El informe se centra, en gran medida, de la reducción de 'cargas administrativas' a las pymes y, aunque se ha mejorado en la comisión Empleo con un cierto contenido progresista, su premisa básica sigue siendo neoliberal: que las leyes y reglamentos, incluyendo el pago a los trabajadores y las condiciones laborales, la salud y la seguridad, son cargas administrativas y deben reducirse con el fin de promover el crecimiento.
                  

                     A pesar de que no llama directamente a la eliminación o reducción de los estándares en salario mínimo, dice que ‘los altos costes laborales’ son una de las restricciones más importantes para la creación de empleo en el sector de las pymes. Llama implícitamente a una exención de normas reglamentarias para las pymes, y sugiere el paso de la imposición directa a la imposición indirecta, claramente regresiva. También hace hincapié en la importancia del empleo temporal en el sector de las pymes e ‘insta a la Comisión y a los Estados miembros a que apoyen todas las formas de empleo temporal’. Por ello, hemos votado en contra.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which proposes means of improving the job creation potential of SMEs while emphasising the need for high standards of protection of workers. The report advocates quality job creation, high standards for workers' protection and calls for means to overcome the gender pay gap.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. Unemployment and migration flows are the biggest challenges facing Europe at the moment, with multiple implications for the future. High unemployment threatens demographic perspectives, as many young people without work delay starting a family. As a longer term consequence, this situation puts pressure on social security systems and pension schemes, threatening also the future of the current generation. The report emphasises the importance of a stable regulatory environment, improved regulation quality and enforcement, as the right way to lower SMEs burdens, including labour costs. This is an essential prerequisite for the permanence of jobs and for the SMEs' potential to create high quality jobs.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. — Καταψηφίσαμε την έκθεση αφού το στρατηγικό πλαίσιο που προτείνεται για δημιουργία θέσεων εργασίας στις ΜΜΕ, δεν διασφαλίζει τη δημιουργία νέων αξιοπρεπών και μόνιμων θέσεων. Επιπρόσθετα δεν γίνεται καμία αναφορά για τα συλλογικά εργασιακά δικαιώματα των εργαζομένων.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I supported this report which looks at the potential of Europe's SMEs to create employment. SMEs make up almost 99% of European companies and form the backbone of the EU economy, providing two thirds of private-sector employment in the EU. However, SMEs face specific challenges such as skills shortages/mismatches, regulatory uncertainty and administrative burdens, as well as the problem of undeclared work, which larger companies often do not.
The report emphasises the importance of a stable regulatory environment and improved regulatory efficiency and enforcement as a way to reduce SME costs and establish a level playing field. I was particularly pleased to support provisions emphasising the need for matching skills and qualifications with market demands and promoting entrepreneurship for young people, specifically development of vocational education training that facilitates work-based learning and apprenticeships, and the encouragement of partnerships between employers and educators to help young people to acquire entrepreneurial skills, as well as to better recognise and validate non-formal education and skills. I also support the call on the Commission to conduct an impact assessment regarding the implications of TTIP, and of granting China market economy status (MES), on the number and quality of jobs in the SME sector in Member States.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections against it.

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. Although the report seeks to tell the Commission and Member States that more needs to be done to help SMEs and reduce the regulatory burden (which in principle UKIP supports), it then goes on to call for wide ranging Commission action and further legislation. The initial report seeks to tell Member States what their taxation policy should be, calls to create an EU framework regulation for pan-EU crowd funding and welcomes an EU proposal on business insolvency among many other things. If it wasn't due to the cost of EU regulation and overly bureaucratic EU red tape SMEs would have a much better chance at growing. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – The growth of the SME sector is related to fair competition and access to financing. We need education reform and a good social dialogue in order to allow for SMEs to create sustainable quality jobs.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o najboljem načinu iskorištavanja potencijala malih i srednjih poduzeća za otvaranje radnih mjesta, jer donosi mnoge važne regulatorne okvire, propise i provedbe koji vode na dobar put ka smanjenju opterećenja za mala i srednja poduzeća, te omogućuju stabilnost sadašnjih i otvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta. Mala i srednja poduzeća u proteklom su desetljeću zaslužna za otvaranje 85 % radnih mjesta u Europi, te daju važan doprinos društveno-gospodarskom rastu i razvoju EU-a.
                  

                     U izvješću se ističe da je potrebno zajamčiti jednake uvjete za mala i srednja poduzeća s obzirom na njihovu konkurentnost u odnosu na velike korporacije. U nekim slučajevima sama politika tržišnog natjecanja EU-a rezultira povlasticama za velike operatere koji su gospodarski učinkovitiji od malih i srednjih poduzeća. U tom smislu, ovim se izvješćem ističe da su potrebne posebne mjere za mala i srednja poduzeća kako bi se smanjila njihova tržišna neekonomičnost i tako omogućili internacionalizacija i poticanje potencijala za otvaranje radnih mjesta.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. Although the report seeks to tell the Commission and Member States that more needs to be done to help SMEs and reduce the regulatory burden (which in principle UKIP supports), it then goes on to call for wide ranging Commission action and further legislation. The initial report seeks to tell Member States what their taxation policy should be, calls to create an EU framework regulation for pan-EU crowd funding and welcomes an EU proposal on business insolvency among many other things. If it wasn't due to the cost of EU regulation and overly bureaucratic EU red tape SMEs would have a much better chance at growing. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai évidemment voté en faveur de ce rapport, car les PME sont le moteur de l'économie européenne. Elles ont créé 85 % des nouveaux emplois en Europe lors des dix dernières années. Il est donc primordial que toutes les mesures nécessaires soient prises pour leur assurer un environnement sain et propice à leur développement.
                  

                     Ce rapport réalise donc une analyse des problèmes rencontrés par les PME et propose un certain nombre de solutions pour y remédier. Parmi les problèmes soulevés, on retrouve par exemple les problèmes liés aux compétences, à l'insécurité réglementaire, aux charges administratives trop lourdes et à l'accès aux financements.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Der Bericht stellt einen Versuch dar, Rahmenbedingungen für KMU zu verbessern. Insbesondere zielt er darauf ab, die Schaffung von Arbeitsplätzen europaweit zu verbessern. Ich stimme daher dem vorliegenden Bericht zu.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which proposes means of improving the job creation potential of SMEs while emphasising the need for high standards of protection of workers. The report advocates quality jobs creation, high standards for workers' protection and calls for means to overcome the gender pay gap.

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Der Krasnodębski-Bericht nimmt Stellung zur optimalen Nutzung des Potenzials kleiner und mittlerer Unternehmen (KMU) zur Schaffung von Arbeitsplätzen. KMU stellen etwa zwei Drittel der Arbeitsplätze in der Privatwirtschaft bereit. Um das Potential zur Schaffung von Arbeitsplätzen noch weiter zu stärken, sollten KMU im Fokus der Ausgestaltung der EU-Unternehmenspolitik stehen.
                  

                     Der Bericht hebt hervor, dass eine Verringerung des Verwaltungs- und Regelungsaufwandes wie auch eine Verbesserung der Qualität der Rechtssetzung und Rechtsdurchsetzung KMU entlasten sollten. Darüber hinaus wird im Bericht betont, dass faire Wettbewerbsbedingungen für KMU im Vergleich mit Großunternehmen geschaffen werden. Kleine und lokale Unternehmen werden in überregulierten und bürokratischen Verwaltungssystemen besonders benachteiligt. Es sind Maßnahmen notwendig, um Marktnachteile von KMU so einzuschränken, dass ihr Beschäftigungspotenzial erheblich gesteigert wird.
                  

                     Ich halte den Bericht insgesamt für sehr ausgewogen und habe ihm deshalb zugestimmt.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. - Amióta képviselő vagyok az EP-ben, rengeteg olyan jelentéssel találkoztam, melyek kihangsúlyozzák, hogy a kkv-k mennyire fontos szerepet töltenek be az EU-n belül a munkahelyteremtés, a foglalkoztatás vonatkozásában. A jelentések aláhúzzák, hogy ezért is minden lehetséges módon támogatni kell a kis- és középvállalatokat mind a forrásokhoz való hozzáférés, mind az adminisztratív terheik csökkentése révén. Az EU sokéves látszólagos törekvése ellenére a helyzet ma sem jó, a jelentés jól mutat rá, hogy a kkv-k létrehozásának és növekedésének egyik legfőbb akadálya még mindig a finanszírozáshoz való hozzáférés.
                  

                     A kkv-k súlyos versenyhátrányban vannak a multinacionális vállalatokkal szemben, melyek a nyereségüket adóparadicsomként működő tagállamokba, vagy harmadik országokba csoportosítják át. Erényei mellet az anyag nem elég határozott, a konkrét megoldási javaslatok hiányoznak belőle, de így is támogatandó.
                  

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. – Подкрепям доклада относно търсенето на най-добрия начин как да се оползотвори потенциалът на малките и средните предприятия (МПС) за създаване на работни места. Секторът има нужда от голяма подкрепа, за да продължава успешното си развитие. Тази подкрепа ще означава борба с равнищата на безработица сред младите, а и с безпрецедентно високия процент на безработица като цяло.
                  

                     Трябва ясно да назовем основните предизвикателства, с които трябва да се преборим, за да създадем повече предпоставки за създаване на работни места. Част от тях са недостигът на умения, недостатъчната степен на оценка на бъдещите нужди от умения, несъответствията между уменията и потребностите, изтичането на мозъци, ненужната регулаторна тежест и регулаторна несигурност във всички области, недостигът на диалог между заинтересованите страни на пазара, ограниченият достъп до финансиране и до обществени поръчки, недостатъчният капацитет за иновации и за достъп до нови технологии, недостатъчната подкрепа, оказвана на МСП в рамките на политиките за публични инвестиции, сивата икономика и измамата, както и облагодетелстваното положение на МНК.
                  

                     Решенията се коренят в насърчаването на силна предприемаческа култура, държавите членки да разработят форми на сътрудничество, подходящи обучения и промяна на законодателствата в страните членки.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Di recente abbiamo più volte avuto modo di sottolineare il ruolo centrale che le piccole medie imprese (PMI) hanno giocato negli ultimi anni. La relazione posta oggi al voto spiega come migliorare la qualità normativa nel contesto delle PMI e come ridurne gli oneri, condizioni essenziali per garantire posti di lavoro a lungo termine e di qualità. Il futuro dei nostri giovani è nelle nostre mani, e dobbiamo fare in modo che venga reso il più proficuo possibile. Voto, dunque, a favore della relazione su come realizzare al meglio il potenziale di creazione di posti di lavoro delle PMI.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport, car, malgré des maladresses, il a le mérite de se préoccuper des PME, notamment en demandant l'allègement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Ce texte, s'il n'est pas parfait, va dans le sens de notre vision de l'entreprise et de l'emploi en remettant les PME au centre des préoccupations et en demandant l'allégement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles.
                  

                     En conséquence, j'ai voté en faveur de ce dossier.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque debe asegurar la competencia leal, el acceso a la financiación, un marco regulatorio adecuado, habilidades del S.XXI y un buen diálogo social con el fin de permitir a las pymes crear trabajos de calidad y sostenibles.
                  

                     El informe introduce elementos como la protección social y la salud ocupacional, las empresas de economía social y cooperativas, la creación de empleo de calidad, los problemas del trabajo precario, las sociedades buzón, los falsos autónomos, la competencia desleal y las desigualdades salariales y de empleo entre hombres y mujeres, la lucha contra la evasión fiscal y la economía sumergida, el impacto de los acuerdos comerciales en los derechos de los trabajadores, los salarios y los empleos, o el impacto del Mercado único digital.
                  

                     También se mantiene la referencia a las ‘cargas injustificadas’ para las pymes en lugar de simplemente cargas. Además se ha apoyado el enfoque sobre el potencial de las pymes, las habilidades del Siglo XXI, la educación dual y la formación continuada para superar la falta de habilidades, el acceso a la financiación y el apoyo a las pymes (incluyendo Fondos Europeos y Programas) la responsabilidad social corporativa así como un apoyo específico a los jóvenes emprendedores.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe debido a que las propuestas que plantean no solucionaran el problema de acceso a la financiación de las Pequeñas y Medianas Empresas, sino que las expondrá más a los riesgos de la especulación financiera. Este informe señala la problemática que sufre la pymes europea en el acceso al crédito, sin embargo, en lugar de proponer un sistema bancario minorista sano que permita financiar a este tipo de empresas que suponen la columna vertebral de la economía europea, plantea que la solución debe ser la Unión del Mercado de Capitales. Esta propuesta no hará más que elevar el riesgo soportado por las pymes dependientes de complejos productos financieros de carácter especulativo. Es porque este informe no propone soluciones para las pymes sino para el capital financiero por lo que he decidido votar en contra del presente informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – El objetivo de este informe de iniciativa es potenciar la creación de empleo y la mano de obra: a través de un marco regulador favorable y estable, facilitando el acceso a financiación, con un plan de inversiones para Europa, con contratación pública, mejorando la capacidad de inversión e innovación y fomentando la economía digital.
                  

                     En este informe destacamos la necesidad de un marco regulador que fomente la inversión y promueva al mismo tiempo el crecimiento económico sostenible y el empleo de calidad.
                  

                     Considero que uno de los puntos claves que pueden influir en la competitividad de las pymes son los costes laborales, pero el desempleo no debería combatirse a costa de la protección de los trabajadores, sino aumentando el valor de la formación como elemento necesario para preparar a la población trabajadora para ocupar los puestos de trabajo, así como adaptando la demanda y la oferta de mano de obra.
                  

                     Por último, quiero subrayar que debemos reducir la carga administrativa de la regulación, ya que esta es desproporcionadamente más alta para los trabajadores autónomos y las microempresas que para las empresas de mayor tamaño.
                  

                     Por todo lo anteriormente descrito, doy mi voto positivo para la aprobación de este informe.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Der Krasnodębski-Bericht nimmt Stellung zur optimalen Nutzung des Potenzials kleiner und mittlerer Unternehmen (KMU) zur Schaffung von Arbeitsplätzen. KMU stellen etwa zwei Drittel der Arbeitsplätze in der Privatwirtschaft bereit. Um das Potential zur Schaffung von Arbeitsplätzen noch weiter zu stärken, sollten KMU im Fokus der Ausgestaltung der EU-Unternehmenspolitik stehen.
                  

                     Der Bericht hebt hervor, dass eine Verringerung des Verwaltungs- und Regelungsaufwandes wie auch eine Verbesserung der Qualität der Rechtssetzung und Rechtsdurchsetzung KMU entlasten sollten. Darüber hinaus wird im Bericht betont, dass faire Wettbewerbsbedingungen für KMU im Vergleich mit Großunternehmen geschaffen werden. Kleine und lokale Unternehmen werden in überregulierten und bürokratischen Verwaltungssystemen besonders benachteiligt. Es sind Maßnahmen notwendig, um Marktnachteile von KMU so einzuschränken, dass ihr Beschäftigungspotenzial erheblich gesteigert wird.
                  

                     Ich halte den Bericht insgesamt für sehr ausgewogen und habe ihm deshalb zugestimmt.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I supported this report, which looks into the conditions which would best harness the job creation potential of SMEs in the European Union.

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s výzvou, aby členské státy ‘podporovaly vytváření a rozvoj družstevních podniků’. Státy podle mě nemají ovlivňovat, jaké právní formy lidé v podnikání používají. Státní upřednostňování družstev jsme už v předchozím socialismu zažili. Nesouhlasím s ‘naléhavou výzvou k přípravě účinných a výrazných reklamních kampaní, které budou propagovat Rychlou cestu k inovacím (FTI)’. Podle mě nepotřebujeme více kampaní na evropské fondy placené z peněz daňových poplatníků.
                  

Monica Macovei (ECR),
în scris. – Întreprinderile mici și mijlocii asigură două treimi din toate locurile de muncă din sectorul privat. Sprijinirea lor contribuie la combaterea șomajului ridicat – aproximativ 23 de milioane la nivel de UE în 2015. 99 % din întreprinderile europene sunt IMM-uri. În ultimii 10 ani, IMM-urile au creat 85 % din locurile de muncă din Europa, subliniind încă o dată importanța lor pentru economia europeană.
                  

                     Libera circulație a lucrătorilor este un principiu fundamental al Uniunii Europene și nu ar trebui să uităm acest lucru.
                  

                     Susțin acest raport deoarece sunt aproximativ 2 milioane de locuri de muncă care nu pot fi ocupate ușor din cauza incompatibilității forței de muncă în Europa și raportul subliniază importanța rezolvării unor probleme, precum incompatibilitățile.
                  

                     Pentru a asigura dezvoltarea întreprinderilor și pentru a consolida potențialul acestora de a crea locuri de muncă, politicile europene și naționale trebuie să rezolve problemele legate de competențe (insuficiente, incompatibilități), insecuritatea în materie de reglementare, sarcinile administrative, munca nedeclarată și altele.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Europska gospodarska struktura zasniva se na malim i srednjim poduzećima koja su izvor novih radnih mjesta i pokretač europskog gospodarstva. MSP-ovi imaju važnu ulogu u jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, pridonoseći također pametnijem i održivom rastu, a ovaj sektor važan je na regionalnoj razini, posebno u ruralnim regijama. Unatoč pravilima unutarnjeg tržišta, u cijelom EU-u i dalje postoje znatne razlike u pogledu regulatornih okvira za MSP-ove, a veliki troškovi radne snage i prevelika birokracija jedni su od glavnih prepreka otvaranju radnih mjesta.
                  

                     Stoga bi proračun EU-a trebao pridonijeti poticanju otvaranja dugoročnih kvalitetnih i održivih radnih mjesta. Države članice moraju riješiti probleme manjka i neusklađenosti vještina, odljev mozgova, nepotrebna regulatorna opterećenja i nedovoljan dijalog između dionika na tržištu rada te ograničen pristup financijama i javnoj nabavi. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje, a posebno dualni sustavi u suradnji s MSP-ovima, trebaju dobiti veću potporu javnosti, budući da su važan alat u smanjenju nezaposlenosti mladih.
                  

                     Veća pozornost mora se posvetiti i razvijanju digitalnih vještina, kritičkog razmišljanja, rješavanja problema i timskog rada. Poboljšane kvalitete propisa i bolja provedba pravi su put za smanjenje opterećenja za MSP-eve i glavni preduvjet za stabilnost i otvaranje novih radnih mjesta, stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – We are awaiting from the Commission proposals to facilitate loans to micro-companies and SMEs to increase their available credit, to improve the regulatory framework for social businesses, and to create a differentiated approach to improving the environment for SMEs, taking into account the EU regions' specific structural differences.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – K najväčším problémom EÚ patrí vysoká miera nezamestnanosti. V roku 2015 bolo v EÚ nezamestnaných 23 miliónov osôb, z toho 4,5 milióna mladých mužov a žien do 25 rokov. Situáciu sťažuje aj veľký prílev migrantov, ktorých sociálna integrácia si vyžaduje poskytnutie zamestnania.
                  

                     Malé a stredné podniky v posledných desiatich rokoch vytvorili 85 % pracovných miest, a teda majú potenciál na riešenie nezamestnanosti a tvorbu pracovných miest. Vzhľadom na rôzne podmienky jednotlivých členských štátov však pretrvávajú medzi MSP z niektorých členských krajín evidentné rozdiely, čo sa prejavuje v ich veľkosti a hospodárskom vplyve. Tento stav pretrváva najmä v krajinách strednej a východnej Európy, ktoré vstúpili do EÚ po roku 2004.
                  

                     Členské štáty preto musia poskytnúť MSP účinnú a efektívnu pomoc v podobe odstraňovania administratívnych a regulačných bariér pri ich zakladaní a podnikaní. Nutné je vytvárať vhodné podmienky na zlepšenie prístupu k zručnostiam, učňovskému a odbornému vzdelávaniu s ohľadom na potreby trhu práce. Spravodlivý regulačný rámec a rovnaké podmienky umožnia viac podnietiť záujem a činnosť MSP.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Αναφερόμενος στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 14/9/2016, απείχα κατά την ψηφοφορία της έκθεσης σχετικά με το πώς να αξιοποιηθεί με τον καλύτερο δυνατό τρόπο το δυναμικό των μικρών και μεσαίων επιχειρήσεων (ΜΜΕ) για τη δημιουργία θέσεων εργασίας, καθώς η εν λόγω έκθεση δεν είναι επαρκώς τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce texte.
                  

                     Ce texte, s'il n'est pas parfait, va dans le sens de notre vision de l'entreprise et de l'emploi, en remettant les PME au centre des préoccupations et en demandant l'allègement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles. La structure économique européenne repose principalement sur ces structures qui constituent une source de nouveaux emplois. Au cours des dix dernières années, les PME ont créé 85 % des nouveaux emplois en Europe. Le texte insiste sur l'importance d'un environnement règlementaire stable et de qualité, ce que nous approuvons.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Como motor de nuestra economía, las pymes tienen un papel fundamental en la creación de empleo y desde las instituciones debemos hacer lo posible para facilitar el desarrollo empresarial y aumentar su potencial de creación de empleo.
                  

                     Mi apoyo al informe sobre la mejor manera de aprovechar el potencial de creación de empleo de las pequeñas y medianas empresas, que debe servir de referente a la Comisión para establecer medidas inmediatas que proporcionen un marco adecuado para el crecimiento de estas empresas y su protección para garantizar la igualdad de condiciones respecto a las grandes empresas.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht soll die Bedingungen für die Schaffung neuer Arbeitsplätze verbessern. Es ist richtig, dass dieses Potenzial besser ausgeschöpft werden muss. Daher kann ich dies nur unterstützen.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Pritariu EP parengtam pranešimui kuriuo skatinama geriau pasinaudoti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) darbo vietų kūrimo galimybėmis. Pranešima išskiriama eilė egzistuojančių problemų, su kuriomis susiduria MVĮ bei išskiriamos svarbiausios, prioritetinės priemonės šioms problemoms spręsti. Pavyzdžiui, pranešime pabrėžiama stabilios ir geresnės reglamentavimo kokybės ir vykdymo užtikrinimo svarba, nes tai yra vienas iš būdų mažinti darbo sąnaudas. Pranešime taip pat ypač palankiai vertinamas tolesnis profesinio mokymo, kuris skatintų darbu pagrįstą mokymąsi ir pameistrystes, plėtojimas. Pranešime be kita ko pabrėžiama būtinybė užtikrinti vienodas veiklos sąlygas MVĮ, susijusias su jų konkurencine padėtimi didelių įmonių atžvilgiu.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport d'initiative est destiné à identifier les problèmes qui empêchent les petites et moyennes entreprises (PME) de réaliser un taux de croissance efficace et de permettre la création d'emplois. Selon l'auteur, ‘les coûts élevés du travail’ sont l'une des plus importantes restrictions à la création d'emplois dans le secteur des PME. Je crois au contraire que c'est la restriction de la demande.
                  

                     Le rapport appelle implicitement une exemption pour les PME des normes réglementaires, et appelle à un abandon de la fiscalité directe à indirecte, la taxation régressive. Il souligne également l'importance de l'emploi temporaire et donc précaire dans le secteur des PME et ‘invite la Commission et les États membres à soutenir toutes les formes d'emploi temporaire’.
                  

                     Je vote contre ce texte d'un dogmatisme libéral grotesque.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce texte, s'il n'est pas parfait, va dans le sens de notre vision de l'entreprise et de l'emploi en remettant les PME au centre des préoccupations et en demandant l'allégement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles.
                  

                     En conséquence, j'ai voté en faveur de ce dossier.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Em 2014, as PME contribuíram, em grande medida, para o crescimento do emprego, com até 71 % na economia de mercado não financeira. A criação de emprego nas PME é influenciada por uma série de fatores internos e externos e, entre estes últimos, são pressupostos essenciais a concorrência controlável (incluindo de empresas multinacionais e da economia paralela), os encargos administrativos e os custos globais de produção controláveis, bem como o acesso ao financiamento e à mão de obra qualificada. Temos que criar mecanismos que permitam aproveitar da melhor maneira o potencial das PME na criação de emprego e no desenvolvimento económico. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I chose to support this resolution as it makes numerous proposals to make the most of and also support the Union's Small and Medium Enterprises. The resolution focuses on tackling the skill-gap in certain sectors and the need for SMEs to be given the same level of tax support and access to public procurement processes as larger companies.

Louis Michel (ALDE),
schriftelijk. — De afgelopen tien jaar zijn kmo's goed geweest voor 85 procent van de nieuwe banen in Europa. Op die manier staan kleine en middelgrote bedrijven garant voor twee derde van de totale tewerkstelling. Bovendien hebben deze ondernemingen aangetoond dat ze in periodes van economische laagconjunctuur beter bestand zijn tegen banenverlies. Omdat ze zo'n belangrijke bijdrage leveren aan de sociaal-economische groei en ontwikkeling van de EU, verdienen deze bedrijven prioriteit in het industriebeleid van de EU. Maar kleine en middelgrote ondernemingen staan ook voor grote uitdagingen.
                  

                     Het is de verdienste van dit verslag dat een grondige analyse wordt gemaakt van de problemen waar kmo's mee geconfronteerd worden. Naast de bekende problemen, zoals het gevaar van overregulering of hoge arbeidskosten, moeten het tekort aan vaardigheden, de geringe innovatiecapaciteit, de beperkte internationalisering en de matige toegang tot financiering voor kmo's worden verholpen. Daarom heb ik in mijn amendementen op dit verslag aan de Commissie gevraagd inspanningen te leveren zodat méér kmo's gaan exporteren. Ik heb ook de klemtoon gelegd op de noodzaak om van jongs af aan een sterke ondernemingscultuur in te bedden in het onderwijs en de opleidingen en aangeleerde vaardigheden beter af te stemmen op de vragen van de arbeidsmarkt.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Európa v súčasnosti čelí viacerým výzvam, medzi najzávažnejšie z nich patrí súčasná migračná vlna a otázka nezamestnanosti. Vysoká nezamestnanosť v Európe negatívne vplýva na mnohé oblasti, ohrozuje demografické vyhliadky, keďže mnoho mladých bez práce odkladá založenie rodiny, čo následne vytvára tlak na systémy sociálneho zabezpečenia a dôchodkové systémy. Vysoká nezamestnanosť v južnej a východnej Európe a následný odchod mladých ľudí z týchto krajín do centrálnych členských štátov podnecujú vznik sociálneho napätia v hostiteľských krajinách. Malé a stredné podniky v poslednom desaťročí vytvorili v Európe až 85 % pracovných miest, preto je dôležité, aby sa stali ústrednou témou pri formovaní politiky v oblasti podnikania v EÚ, a mali by sa vytvárať potrebné kroky s cieľom posilniť potenciál na vytvorenie pracovných miest v tomto odvetví. MSP sú rôznorodou skupinou a v Európe sa vyskytujú rôzne modely malých podnikov. Návrh zdôrazňuje potrebu zabezpečenia rovnakých podmienok pre MSP, pokiaľ ide o ich konkurenčné postavenie v porovnaní s veľkými spoločnosťami. MSP sú znevýhodnené najmä nadmernou reguláciou v administratívnom systéme a vysokými fixnými nákladmi v byrokratickom systéme. Je preto potrebné realizovať osobitné opatrenia pre MSP s cieľom obmedziť ich nevýhody na trhu, umožniť ich internacionalizáciu a zvýšenie potenciálu vytvárania pracovných miest. Návrh podporujem svojím hlasom.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report because SMEs are the backbone of the European economy. Hence it is important to focus on fair competition, access to financing, an adequate regulatory environment, 21st century working skills and a good social dialogue in order to allow for SMEs to create sustainable quality jobs.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentése az új munkahelyek létrehozásának fontosságából indul ki. Megállapítja, hogy az új munkaalkalmak forrásait és az európai gazdaság motorját a kkv-k képezik: az elmúlt évtizedben az európai munkahelyek 85%-át a kkv-k hozták létre, és 2015-ben a kisvállalkozások 71%-ban járultak hozzá a foglalkoztatás növekedéséhez a nem pénzügyi vállalkozásokban. A jelentés hangsúlyozza, hogy az üzleti fejlődéshez és a vállalkozások munkahelyteremtő képességének növeléséhez szükséges egészséges környezet kialakítása érdekében a nemzeti és európai politikáknak kezelniük kell a szakértelemmel kapcsolatos problémákat (a szakképzett munkaerő hiánya, meg nem felelés, agyelszívás), enyhíteniük kell a szabályozási bizonytalanságot és az adminisztratív terheket, valamint fel kell venniük a küzdelmet a be nem jelentett munkával és a multinacionális cégek de facto privilegizált helyzetével szemben.
                  

                     Kiemeli továbbá a stabil szabályozási környezet, a szabályozási minőség és a végrehajtás jelentőségét, ez ugyanis a kkv-kat terhelő költségek – közöttük a munkaerőköltség – csökkentésének helyes útja; Egyben ez az egyik lényeges előfeltétele a munkahelyek állandóságának és annak, hogy a kkv-k képesek legyenek magas színvonalú munkahelyeket teremteni. A jelentés elfogadását támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Nous votons pour ce rapport qui va dans le sens du discours que nous tenons à propos des PME.
                  

                     Il présente les PME comme une priorité pour l'emploi et la croissance, et demande à ce qu'elles soient au centre des préoccupations.
                  

                     En effet, la structure économique européenne repose principalement sur les PME qui constituent une source de nouveaux emplois et le moteur de l'économie européenne. Elles ont créé 85 % des nouveaux emplois en Europe sur les 10 dernières années. Et en 2015, elles ont contribué à 71 % de la croissance de l'emploi dans l'économie marchande non financière.
                  

                     Il est donc primordial que l'environnement règlementaire économique soit favorable aux PME en assurant des conditions de concurrence équitables face aux grandes entreprises, en améliorant encore l'enseignement et la formation professionnels, et en allégeant le poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – Importa recordar que quase 99 % das empresas europeias são PME, constituindo, por isso, a espinha dorsal da economia da UE, e possuem uma importância estratégica no que diz respeito à criação de emprego.
                  

                     Voto favoravelmente o presente relatório, entendendo que as PME devem ativamente contribuir para o crescimento sustentável e a criação de empregos de qualidade. Simultaneamente, devem ser promovidos novos métodos de ensino atualizados e o desenvolvimento de aptidões e competências por forma a ir ao encontro das necessidades das PME, aumentando assim a empregabilidade de milhares de cidadãos europeus.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce texte remet les PME au centre des préoccupations et demande l'allègement du poids administratif et bureaucratique qui pèse sur elles. Je vote donc pour.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report which proposes means of improving the job creation potential of SMEs while emphasising the need for a high standard of protection of workers. The report advocates quality job creation, high standards for workers' protection and calls for means to overcome the gender pay gap.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport intitulé ‘Comment tirer le meilleur parti du potentiel de création d'emplois des petites et moyennes entreprises?’. Ce texte analyse les problèmes rencontrés par les PME (insécurité réglementaire, lourdeur des charges administratives, difficulté de l'accès au financement). Les PME sont les entreprises qui créent le plus d'emplois en Europe (85% des nouveaux emplois en Europe au cours des dix dernières années ont été créés par des PME). Il est donc fondamental d'identifier les problèmes qu'elles rencontrent et de proposer des solutions.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur la façon de tirer le meilleur parti du potentiel de création d'emplois des PME. Le rapport explore les conditions qui aideraient à la création d'emplois dans les petites et moyennes entreprises tant au niveau de l'Union européenne que dans les États membres.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Üdvözlöm a jelentést. Úgy gondolom, hogy legfőbb ideje hangsúlyoznunk a kis- és középvállalkozások fontos szerepét a mai társadalomban. A számok magukért beszélnek, és a gazdaságra való pozitív hatásuk világosan kimutatható. Mindezek ellenére nem érzékelem, hogy az egyes tagállamok valamilyen módon próbálnák ezt az ágazatot támogatni. Egyetértek ezért a jelentéssel abban, hogy a kisvállalkozókat, valamint a helyi üzleti vállalkozókat ne kezeljük ugyanazzal a hozzáállással, bürokratikus és pénzügyi terhekkel, mint a multinacionális cégeket. Bízom benne, hogy a jelentés majd arra ösztönzi a tagállamokat, köztük Szlovákiát is, hogy végre egy kedvezőbb jogi keretet állítsanak fel, első sorban az újonnan alapított kis- és középvállalkozások számára, támogatva ezzel a vállalkozói szellemet és az új munkahelyek létrehozását.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Europe's economic structure is mainly based on small and medium-sized enterprises as sources of new jobs and represents a driving force of Europe's economy. I have voted for this report that calls on national and European policies to address the issues of skills shortages and mismatches.

Norica Nicolai (ALDE),
in writing. – I endorse this resolution because it offers an analysis of the constraints to the growth of the SME sector in the EU. Especially SMEs in eastern and southern Member States face harder conditions in terms of accessing finance, as the economy in these regions of the EU is under bigger strain and therefore less stable. These disadvantages should be taken into consideration in EU policy assessments. Moreover, problems of competing with big corporations and suffering under heavy administrative systems remain concerning to the growth potential of SMEs – a sector that is vital for getting especially young Europeans out of unemployment and into work.

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted against this report. While I fully support the concept that SMEs have a lot of potential for job creation, the report placed far too much emphasis on reducing protection, rights, wages and conditions for workers. While it had some positive calls for further education and training of workers and access to support for SMEs, it also included negative calls for the promotion of temporary work by the Commission and Member States, as well as for ‘regulatory burdens’ in health and safety to be reduced. Due to the generally neoliberal, anti-worker approach of the report I voted against.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Es sollen in diesem Bericht die Konditionen für die Arbeitsplatzschaffung durch KMU verbessert werden. Ich habe mich bei diesem Bericht enthalten, da nicht alle finanzökonomischen Maßnahmen effizient sind.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. VKEd loovad ELis rohkem töökohti kui muud ettevõtted erasektoris. Raport kutsub liikmesriike üles vältima ülereguleerimist, mis takistab äriühingute konkurentsivõimet ja töökohtade loomise võimalusi. Veel juhitakse tähelepanu sellele, et ettevõtete arengu jaoks soodsa keskkonna saavutamiseks ja töökohtade loomise potentsiaali suurendamiseks tuleb liikmesriikide ja Euroopa poliitikas keskenduda oskustele, nende nappusele ja mittevastavusele või haritud ja oskusteabega inimeste väljavoolule ning hargmaiste ettevõtete eelisseisundile.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. Although the report seeks to tell the Commission and Member States that more needs to be done to help SMEs and reduce the regulatory burden (which in principle UKIP supports), it then goes on to call for wide ranging Commission action and further legislation. The initial report seeks to tell Member States what their taxation policy should be, calls to create an EU framework regulation for pan-EU crowd funding and welcomes an EU proposal on business insolvency among many other things. If it wasn't due to the cost of EU regulation and overly bureaucratic EU red tape SMEs would have a much better chance at growing. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ringrazio il relatore per il lavoro svolto e voterei positivamente sulla relazione modificata dagli emendamenti proposti dal mio gruppo che allargano ed arricchiscono il testo di base.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — As a member of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection I work for cutting red-tape for businesses and removing barriers for accessing markets. I voted in favour of this report, which promotes the conditions for SMEs' development and for decreasing the administrative burdens and difficulties they experience.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržavam prijedlog potencijala malih i srednjih poduzeća za otvaranje radnih mjesta. Znamo kako je u zemljama EU-a prisutna nezaposlenost mladih ljudi pogotovo na istoku, jugu i središnjem dijelu Europe, dok u zapadnom dijelu mala i srednja poduzeća su među glavnim djelatnostima u EU-u i možemo ih nazvati kralježnicom gospodarskog sustava EU-a.
                  

                     Ono što čini razliku između srednje Europe u razvoju SME-a i ostalih dijelova Europe je sustav koji onemogućava razvoj takvog oblika djelatnosti koji se ograničava razno raznim administrativnim i regulatornim preprekama u ostalim dijelovima Europe. Takav pristup malom i srednjem poduzetništvu nije dobar i potiče odlazak mladih obrazovanih ljudi u zapadne dijelove Europe i vrši pritisak.
                  

                     Moramo poticati mlade poduzetnike i omogućiti im rad i napredak u njihovoj zemlju kako bi se razvijali i ostali dijelovi Europe, a s time bi se riješio i socijalni problem kao što su osnivanje obitelji i povećanje nataliteta koji će održati sustav mirovina.
                  

                     Velika prilika se može naći u e-trgovini, a pošto je mladima internet u malom prstu potrebno je iskoristiti i tu mogućnost. Zalažem se za strukovna usmjerenja u SME-u i primjere najbolje prakse mladim ljudima u SME-u te, ponavljam, smanjenje ograničavajućeg pristupa na čemu se i treba temeljiti tržišna ekonomija.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Ce texte présente quelques mesures de bon sens pour alléger les contraintes qui pèsent que les PME. Néanmoins, seule une stratégie nationale passant par un patriotisme économique assumé, des frontières et une priorité nationale pourrait apporter des solutions durables aux difficultés que connaissent les PME, mises en concurrence de manière bien trop brutale au sein de l'Union européenne. Je préfère donc m'abstenir sur ce texte.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Le PMI sono l'ossatura dell'economia europea. Per questo è importante lavorare per assicurare una concorrenza leale, l'accesso ai finanziamenti, un adeguato quadro normativo, competenze all'altezza delle sfide poste dalla realtà del XXI secolo e un buon dialogo sociale, al fine di consentire alle PMI di creare posti di lavoro sostenibili e di qualità. Voto a favore della relazione perché è stata decisamente migliorata, in commissione, grazie all'impegno del gruppo S&D che è riuscito a inserire nel testo una serie di elementi molto importanti, tanto per le imprese, quanto per i lavoratori come l'inclusione delle imprese sociali e cooperative, l'importanza del mercato unico digitale e la lotta all'evasione fiscale e al lavoro sommerso. Altrettanto importanti sono l'appello a che gli accordi di libero commercio non vadano a penalizzare i diritti e le retribuzioni dei lavoratori, la necessità di affrontare i problemi posti dal lavoro precario, dalle società fittizie, dal finto lavoro autonomo, dalla competizione sleale e dalla disparità di trattamento tra uomini e donne, sia per quanto riguarda i livelli di occupazione che di retribuzione.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Europska gospodarska struktura uglavnom se zasniva na malim i srednjim poduzećima koja su izvor novih radnih mjesta i pokretač europskog gospodarstva. Dok se u stabilnim gospodarstvima rast stvara na temelju učinkovitog međudjelovanja malih i srednjih poduzeća i velikih poduzeća, u mnogim južnim i istočnim državama članicama teške gospodarske prilike usporavaju razvoj malih i srednjih poduzeća.
                  

                     Podržao sam izvješće zastupnika Krasnodębskija jer je važno osigurati jednake uvjete za mala i srednja poduzeća s obzirom na njihovu konkurentnost u odnosu na velike kompanije, a što će ujedno stvoriti potencijal za otvaranje novih radnih mjesta i rezultirati gospodarskim rastom.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – W ostatniej dekadzie MŚP utworzyły 85% miejsc pracy w Europie. W 2015 r. małe firmy przyczyniły się do 71% wzrostu zatrudnienia w branżach niezwiązanych z sektorem finansowym. Pomimo przepisów regulujących rynek wewnętrzny w Unii Europejskiej utrzymują się duże rozbieżności, jeśli chodzi o ramy regulacyjne dla MŚP. Przy ocenie i pomiarze skutków polityki UE należy w większym stopniu uwzględnić silne zróżnicowanie regionalne wśród państw członkowskich. Z powodu wielorakich przeszkód dla tworzenia miejsc pracy zasada uniwersalnego modelu okazała się dyskryminująca dla sektora MŚP. Ponadto brak stabilności makroekonomicznej oraz przejrzystych uregulowań skutkuje tym, że MŚP w wielu krajach, które przystąpiły do Unii po 2004 r., oraz w krajach strefy euro, które przechodzą kryzys, mają niekorzystne warunki rozwoju.
                  

                     Sprawozdawca podkreślił, że aby stworzyć solidne otoczenie dla rozwoju przedsiębiorczości oraz aby zwiększać potencjał tworzenia miejsc pracy, polityki krajowe i europejskie powinny przede wszystkim koncentrować się na kwestii umiejętności, braku pewności prawa i obciążeniach administracyjnych oraz na problemie pracy nierejestrowanej. Sprawozdawca zwrócił również uwagę na konieczność zagwarantowania równych warunków konkurencji dla MŚP, jeśli chodzi o ich pozycję konkurencyjną w porównaniu z dużymi korporacjami. Małe i lokalne firmy mają szczególnie niekorzystną pozycję w nadmiernie uregulowanych i zbiurokratyzowanych systemach administracyjnych. Niniejszym poparłem sprawozdanie.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport d'initiative qui analyse les problèmes rencontrés par les PME européennes et qui expose certaines solutions permettant d'y remédier. Parmi les difficultés, le texte retient: le manque de compétences (formation), l'insécurité juridique et réglementaire, l'accès au financement, et, bien entendu, les charges administratives excessives.
                  

                     Il faut cependant le noter: 85 % des PME en Europe ont créé de nouveaux emplois sur les dix dernières années, et ce malgré les difficultés énoncées ci-dessus, et surtout les conséquences de la crise économique et financière mondiale. Les PME sont donc bien le moteur de la croissance dans les États membres de l'UE. La position du Parlement européen est claire: la priorité doit être donnée au renforcement d'un environnement propice au développement des PME en Europe.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – As elevadas taxas de desemprego e os fluxos migratórios têm vindo a exercer uma pressão crescente no mercado laboral europeu. Não sendo a Europa o continente com as taxas de natalidade mais elevadas, certo é que o desemprego jovem ameaça ainda mais as perspetivas demográficas e expõe os riscos dos sistemas de segurança social e dos regimes de pensões.
                  

                     A recente chegada de centenas de milhares de migrantes ao espaço europeu obriga, hoje, a repensar o modelo de integração social da União, que se quer mais robusto e que, concomitantemente, precisa de soluções de emprego que minorem potenciais tensões sociais nos Estados-Membros de acolhimento, de que é exemplo o Reino Unido.
                  

                     O presente relatório identifica a importância das PME na atual conjetura, salientado a necessidade de resolver questões como a insegurança regulamentar, o trabalho não declarado, os privilégios das multinacionais e outras questões de monta, como a chamada ‘fuga de cérebros’.
                  

                     Pelo antes exposto, e por considerar essencial a criação de novos e sustentáveis postos de trabalho em todos os Estados-Membros da União, votei a favor da aprovação do presente relatório.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. Although the report seeks to tell the Commission and Member States that more needs to be done to help SMEs and reduce the regulatory burden (which in principle UKIP supports), it then goes on to call for wide ranging Commission action and further legislation. The initial report seeks to tell Member States what their taxation policy should be, calls to create an EU framework regulation for pan-EU crowd funding and welcomes an EU proposal on business insolvency among many other things. If it wasn't due to the cost of EU regulation and overly bureaucratic EU red tape SMEs would have a much better chance at growing. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Os elevados níveis de desemprego ameaçam as perspetivas demográficas, uma vez que muitos jovens sem trabalho adiam a constituição de uma família. A recente chegada de centenas de milhares de migrantes constitui outro enorme desafio social, sendo necessários cada vez mais postos de trabalho.
                  

                     Face a estes desafios, o reforço das condições para a criação de novos postos de trabalho em todos os Estados-Membros da UE tornou-se essencial. As PME devem constituir um ponto central na definição da política empresarial e devem ser tomadas as medidas necessárias para reforçar o potencial de criação de emprego neste setor.
                  

                     O relatório salienta que se devem resolver as questões relacionadas com as competências (escassez, desfasamentos formativos, ‘fugas de cérebros’), a insegurança regulamentar e os encargos administrativos, bem como o problema do trabalho não declarado e a posição de facto privilegiada das empresas multinacionais.
                  

                     Destaca-se a importância de diminuir os encargos para as PME, um maior desenvolvimento da formação profissional, a necessidade de assegurar condições de concorrência equitativas para as PME e ainda o ‘paradoxo do mercado de trabalho’, já que muitos postos de trabalho não podem ser facilmente ocupados devido aos desfasamentos da mão de obra na Europa.
                  

                     Votei favoravelmente.
                  

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – Par 528 voix contre 77 (et 44 abstentions), le Parlement a appelé à sensiblement alléger la charge administrative qui pèse sur les PME et demandé à la Commission de toujours considérer en priorité l'impact des nouvelles législations européennes sur la situation des PME avant de les valider.
                  

                     Les PME représentent 99 % des entreprises en Europe, et neuf PME sur dix comptent moins de dix employés. Les PME européennes sont une chance. Elles sont performantes et la richesse qu'elles créent a rattrapé les niveaux d'avant la crise économique, en hausse de 2,4 % par rapport à l'année 2008. Il est donc particulièrement crucial d'avancer sur la simplification des procédures administratives et fiscales pour ces petites structures.
                  

                     Encourager les petites et moyennes entreprises (PME) en Europe est au cœur des préoccupations du Parlement, et c'est ce que démontre à nouveau le vote sans ambiguïté de ce midi.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – A estrutura económica europeia baseia-se principalmente em pequenas e médias empresas enquanto fonte de novos empregos e motor da economia da Europa. Na última década, as PME criaram 85 % dos postos de trabalho europeus. Em 2015, as pequenas empresas contribuíram com até 71 % do crescimento do emprego na economia de mercado não financeira. Por conseguinte, as PME devem constituir um ponto central na definição da política empresarial na União Europeia e devem ser tomadas todas as medidas necessárias para reforçar o potencial de criação de emprego neste setor. As políticas nacionais e europeias devem, como prioridade, resolver as questões relacionadas com a insegurança regulamentar e os encargos administrativos, bem como o problema do trabalho não declarado e a posição privilegiada das empresas multinacionais. Não podemos esquecer ainda os aspetos relacionados com a proteção social, as empresas e cooperativas sociais, a criação de emprego de qualidade, o problema do emprego precário, a competição desleal, as desigualdades de género face ao emprego e ao rendimento, a luta contra a fuga de impostos e a economia paralela, o impacto dos acordos comerciais nos direitos dos trabalhadores, salários e empregos, e também o impacto do digital single market.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Las pequeñas y medianas empresas constituyen la columna vertebral de la economía europea, al suponer el 99% de las empresas y el 67% del empleo. Un marco regulatorio adecuado, acceso a financiación y competencias son clave para asegurar su impulso y la creación de empleo estable y de calidad.
                  

                     Gracias al trabajo del Grupo S&D, el informe hace hincapié en la necesidad de impulsar la protección social y la salud ocupacional y la creación de empleo de calidad, así como hacer frente a los problemas del trabajo precario, los falsos autónomos, la competencia desleal y las desigualdades salariales y de empleo entre hombres y mujeres.
                  

                     Por todo ello, he votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de deux rapports qui ont trait à la question des petites et moyennes entreprises. Le premier rapport traite la question de l'accès des PME au financement et du renforcement de la diversité des financements aux PME dans une union des marchés de capitaux, alors que le second s'intéresse aux moyens pour tirer le meilleur parti du potentiel de création d'emplois des PME.
                  

                     Les PME sont vitales pour la croissance économique de notre continent et représentent 99 % des entreprises en Europe. Il est important de pouvoir tenir compte de leurs spécificités dans le processus législatif mais sans jamais, et j'insiste là-dessus, remettre en question les normes sociales et environnementales.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O desemprego e a gestão adequada dos fluxos migratórios constituem dois dos maiores desafios que a Europa enfrenta atualmente. Este relatório debruça-se sobre o primeiro destes desafios - a criação de medidas com vista à promoção do emprego (particularmente emprego jovem), em especial por parte das Pequenas e Médias Empresas (PME).
                  

                     De facto, o número de desempregados na UE mantém-se em níveis historicamente elevados, principalmente o desemprego juvenil - infelizmente prevalecente já há algum tempo. Esta situação coloca um enorme desafio político, económico e social, com a necessidade premente de criar mais postos de trabalho para os mais jovens e para integrar, de forma adequada, as pessoas que se estabelecem na Europa.
                  

                     A estrutura económica europeia baseia-se principalmente em PME, tendo estas sido responsáveis, na última década, pela criação de 85 % dos postos de trabalho europeus.
                  

                     O relatório em apreço, que votei favoravelmente, salienta que, para se atingir um ambiente sólido para o desenvolvimento empresarial e impulsionar o seu potencial de criação de emprego, as políticas nacionais e europeias devem solucionar, prioritariamente, as questões relacionadas com as competências (‘fuga de cérebros’), a insegurança regulamentar, os encargos administrativos, o trabalho não declarado e a posição de facto privilegiada das empresas multinacionais.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui dresse une analyse des problèmes rencontrés par les PME et propose des solutions pour répondre à ces défis.
                  

                     Ce rapport liste les enjeux auxquels doivent faire face les PME. Le manque d'adéquation des compétences aux demandes du marché du travail, l'insécurité règlementaire, les difficultés d'accès aux financements ou encore le poids des charges fiscales et administratives sont les principales difficultés que les PME doivent surmonter.
                  

                     Il est crucial que les PME, qui sont les moteurs de l'économie européenne, soient l'objet d'une attention particulière et que des réponses soient apportées à ces difficultés.
                  

                     J'ai donc soutenu ce rapport parce qu'il rappelle, notamment, que les règles de concurrence de l'Union doivent garantir des conditions de concurrence équitables pour les petites, les moyennes et les grandes entreprises et favoriser ainsi leur internationalisation.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe trata de identificar los problemas que dificultan a las pymes alcanzar una tasa de crecimiento efectivo y crear de puestos de trabajo. El informe se centra, en gran medida, de la reducción de 'cargas administrativas' a las pymes y, aunque se ha mejorado en la comisión Empleo con un cierto contenido progresista, su premisa básica sigue siendo neoliberal: que las leyes y reglamentos, incluyendo el pago a los trabajadores y las condiciones laborales, la salud y la seguridad, son cargas administrativas y deben reducirse con el fin de promover el crecimiento.
                  

                     A pesar de que no llama directamente a la eliminación o reducción de los estándares en salario mínimo, dice que ‘los altos costes laborales’ son una de las restricciones más importantes para la creación de empleo en el sector de las pymes. Llama implícitamente a una exención de normas reglamentarias para las pymes, y sugiere el paso de la imposición directa a la imposición indirecta, claramente regresiva. También hace hincapié en la importancia del empleo temporal en el sector de las pymes e ‘insta a la Comisión y a los Estados miembros a que apoyen todas las formas de empleo temporal’. Por ello, hemos votado en contra.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zur Fragestellung, mit welchen Methoden das Potential von kleinen und mittelständischen Unternehmen (KMU) zur Schaffung von Arbeitsplätzen am besten genutzt werden kann, gestimmt.
                  

                     KMU zu unterstützen bedeutet, etwas gegen Jugendarbeitslosigkeit zu tun und in Wirtschaftswachstum zu investieren. Sie machen einen erheblichen Anteil der europäischen Wirtschaft aus.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque su objetivo es el de reducir la protección laboral de los trabajadores/as de las pymes y autónomos/as, incluidos dependientes y falsos/as autónomos/as, bajo el mantra de mejorar su competitividad. De esta forma, se utiliza a las pymes para abrir brecha en los intereses del gran capital contra la clase trabajadora. Creo, por el contrario, que los problemas de las pymes (la falta de demanda provocada por la caída de salarios y los del gasto público; la extrema volatilidad y dependencia financiera provocada por el creciente poder del oligopolio bancario) deben servir para crear una alianza con las clases populares para poner fin a las políticas neoliberales.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report which proposes means of improving the job creation potential of SMEs while emphasising the need for high standard of protection of workers. The report advocates quality jobs creation, high standards for workers' protection and calls for means to overcome the gender pay gap.

Monika Smolková (S&D),
písomne – Malé a stredné podniky (MSP) majú kľúčový význam pre rast a zamestnanosť v európskych regiónoch. Svedčí o tom aj skutočnosť, že MSP zabezpečujú dve tretiny pracovných miest v súkromnom sektore a viac ako polovicu pridanej hodnoty podnikov v EÚ. Žiaľ, v mnohých členských štátoch v dôsledku rozpočtových obmedzení dochádza k útlmu MSP a ich nízkej podpory. Podporila som uznesenie, pretože v MSP vidím veľký potenciál pre vytváranie nových a udržateľných kvalitných pracovných miest. Podporu MSP považujem za mimoriadne dôležitú aj preto, že MSP sú vzhľadom na svoju veľkosť mimoriadne obmedzené nekonkurenčnými reálnymi výmennými kurzami, obmedzeným prístupom k financiám, ťažkopádnymi a byrokratickými postupmi týkajúcimi sa zakladania, prevádzky a rozvoja podnikov, zlým stavom infraštruktúry a nedostatkom účinných inštitucionálnych štruktúr. Verím, že aj vďaka navrhovaným opatreniam sa MSP podarí zvládnuť tieto problémy a zvýšeným úsilím zabezpečia dobré a kvalitné podmienky pre zakladanie a prevádzkovanie podnikov, no najmä podnikov založených mladými ľuďmi a podnikov nachádzajúcich sa vo vidieckych oblastiach. Očakávam, že Komisia a členské štáty zabezpečia stabilné a prehľadné právne prostredie a koordináciu, súdržnosť a súčinnosť medzi rôznymi nástrojmi a programami v prospech MSP.
                  

Bart Staes (Verts/ALE),
schriftelijk. – Kmo's bieden een coöperatief model dat gepromoot moet worden, aangezien het zijn duurzaamheid en veerkracht reeds heeft bewezen in de voorbije jaren. Behalve op het verbeteren van het concurrentievermogen van kmo's, zoals eerder deze week behandeld, ligt in dit verslag de focus op de toegang tot financiering voor kmo's volgens het ‘think small first’-principe, op het verlagen van de administratieve lasten en op de problemen met zwartwerk en de gunstigere behandeling van multinationals. Dit alles met het oog op het optimaal benutten van het potentieel van kmo's met betrekking tot jobcreatie.
                  

                     In het verslag wordt benadrukt dat afdoende werkgelegenheid en sociale bescherming verzekerd moeten worden om duurzame werkgelegenheid te garanderen. Ook moeilijkheden en onzekerheden bij het opstarten van een onderneming, in het bijzonder door jonge mensen, worden naar voren geschoven. Verder roept het verslag op om tekorten in vaardigheden aan te pakken, informeel leren te valideren en een betere samenwerking tussen werknemers en de onderwijssector te bewerkstelligen.
                  

                     Het verslag is zeer evenwichtig en alle groene kwesties worden in aanmerking genomen: de groene economie, sociale en solidaire economie, jeugd, werkgelegenheid en sociale bescherming. Ik heb dan ook voor gestemd.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Malé a stredné podniky vytvárajú väčšinu pracovných miest v Európskej únii. Podľa viacerých prieskumov sú najväčšími prekážkami ich rozvoja vysoké daňové a odvodové zaťaženie, zaťažujúca byrokracia a nedostatok kapitálu. V Európskom parlamente sa snažíme, pomocou vytvorenia únie kapitálových trhov zjednodušiť im prístup k financiám a cestou odbúrania bariér otvoriť možnosti pre ich expanziu a rast.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Prihvaćam ovo izvješće, jer smatram da mala i srednja poduzeća imaju važnu ulogu u jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije. Kada bi se otvorila radna mjesta u malim i srednjim poduzećima ona bi utjecala na niz unutarnjih i vanjskih čimbenika. Također, važno je napomenuti da su u 2014. godini mala i srednja poduzeća pridonijeli rastu zaposlenosti do 71 % u nefinancijskom sektoru gospodarstva.
                  

                     Takva vrsta poduzeća je otpornija na gospodarsku krizu kada je riječ o gubitku radnih mjesta, konkretnije, zadruge u industrijskim i uslužnim djelatnostima pokazale su se otpornijima u razdoblju krize iz 2008. nego ostala poduzeća. U načelu, teško je naći podatke o ugovornim aranžmanima i organizaciji rada malih i srednjih poduzeća. Uvjeti rada, prema podacima Eurofounda mnogo su prihvatljiviji od onih u većim trgovačkim društvima.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zu Methoden für die optimale Nutzung des Potenzials kleiner und mittlerer Unternehmen (KMU) zur Schaffung von Arbeitsplätzen habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Der Bericht erkennt, dass KMU sehr wichtig sind. Er verkennt, dass man deren Wichtigkeit am besten gerecht wird, indem man sie politisch und regulatorisch in Ruhe wirtschaften lässt. Jeder neue politische Eingriff sorgt für sog. ‘regime uncertainty’, der Entwicklungspotentiale vernichtet. Ein Bericht mit 96 Forderungen in Buchform, die sich angesichts der Vielzahl der Ziele, mit der die KMU gefördert werden sollen, aber teilweise widersprechen, ist nicht zielführend.
                  

                     Ein kurzer Bericht über KMU wie folgt hätte es auch getan: Die EU hält sich raus, die Mitgliedstaaten senken die Steuern und entbürokratisieren, und keine staatliche Ebene kommt ab heute auf die Idee, ‘Methoden für die optimale Nutzung des Potenzials kleiner und mittlerer Unternehmen’ zu ersinnen.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – 2014. godine u 28 država članica Europske unije bilo je aktivno 22,3 milijuna malih i srednjih poduzeća. MSP-ovi otvaraju otprilike dvije trećine radnih mjesta u privatnom sektoru i daju važan doprinos društveno-gospodarskom rastu i razvoju Europske unije. Također, MSP-ovi uvelike pridonose rastu zaposlenja.
                  

                     Istraživanja Eurofounda pokazalo je da su MSP-ovi inovativni, djeluju na međunarodnoj razini i uglavnom su smješteni u gradovima. MSP-ovi pridonose pametnijem, održivom i uključivom rastu. U cijelom EU-u i dalje postoje velike razlike u pogledu regulatornih okvira za MSP-ove.
                  

                     Podržavam Izvješće o najboljem načinu iskorištavanja potencijala malih i srednjih poduzeća za otvaranje radnih mjesta, jer smatram da su smjernice navedene u njemu kvalitetne i pridonijet će otvaranju novih radnih mjesta, kao i stvaranju nove kvalificirane radne snage. Također, smatram da će osigurati povoljno i stabilno regulatorno okruženje i jednake uvjete tržišnog natjecanja.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o tem, kako najbolje izkoristiti potencial ustvarjanja novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih.
                  

                     Podpiram mnenje Odbora za proračun, da bi morali proračun EU uporabiti za spodbujanje dolgoročnega kakovostnega in kvalificiranega zaposlovanja ter potenciala malih in srednjih podjetij za ustvarjanje dostojnih in trajnostnih delovnih mest.
                  

                     Odbor za proračun tako predlaga, da treba povečati naložbe v raziskovanje, inovacije, kvalificirano usposabljanje in razvoj, da bi spodbudili kakovostno rast in potencial, ki ga imajo evropska mala in srednja podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest.
                  

                     Ne smemo pozabiti, da mala in srednja podjetja z zagotavljanjem dveh tretjin delovnih mest v zasebnem sektorju v celotni Evropski uniji predstavljajo hrbtenico evropskega gospodarstva.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Καταψηφίσαμε την έκθεση, γιατί διαφωνούμε με τη γενική φιλοσοφία της. Το γενικό πλαίσιο που προτείνεται για δημιουργία θέσεων εργασίας στις ΜΜΕ, δεν διασφαλίζει τη δημιουργία νέων αξιοπρεπών και μόνιμων θέσεων. Ούτε γίνεται λόγος για συλλογικά εργασιακά δικαιώματα, δηλαδή την κοινωνική ασφάλιση, την συλλογική διαπραγμάτευση και τις συλλογικές συμβάσεις.
                  

                     Δεν παραβλέπουμε τις καλές προθέσεις του εισηγητή και τις βελτιώσεις που έγιναν στο κείμενο. Η αναφορά στη διασφάλιση της προστασίας των εργαζομένων σε οποιαδήποτε αύξηση της ευελιξίας, και η στήριξη της ανάπτυξης συνεταιριστικών επιχειρήσεων μας βρίσκουν σύμφωνους. Όμως, για πραγματική κοινωνική και οικονομική ανάπτυξη χρειάζονται δημόσιες επενδύσεις που θα στηρίζουν βιομηχανικούς τομείς και θα συμβάλλουν σε αξιοπρεπείς θέσεις εργασίας.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a kis- és középvállalkozások munkahelyteremtő képességének jobb kiaknázásáról szóló jelentést. Mivel a kis- és középméretű vállalkozások az európai gazdaság motorját képezik, rendkívül fontos, ahogyan azt a jelentés is hangsúlyozta, hogy a tagállamok jobb feltételeket biztosítsanak a kkv-k munkahelyteremtéséhez, többek között a készséghiány csökkentésével, a szükségtelen, túl bonyolult szabályozási terhek egyszerűsítésével, az innovációs kapacitás növelésével és a finanszírozásokhoz, valamint a közbeszerzésekhez való hozzáférés javításával. Üdvözlöm, hogy a jelentés megemlíti a multinacionális cégekkel szembeni gyakori preferenciális elbánást és annak a kkv-kra gyakorolt negatív hatását. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a kkv-k munkahelyteremtő képességének fokozása érdekében a multinacionális vállalatok nyereségátcsoportosítási gyakorlataival szemben fel kell lépni.
                  

                     A jelentés további fontos, támogatandó felhívást fogalmazott meg a szövetkezeti vállalkozások létrehozása és fejlesztése, a szakszervezetekkel, oktatási intézményekkel való együttműködés, valamint a sérülékeny csoportokból származó emberek vállalkozókedvének ösztönzése kapcsán. A kkv-k munkahelyteremtő képességére nézve szintén kulcs fontosságú a finanszírozás kérdése. A jelentés e területen is értékes megállapításokat tett. Ugyanakkor megjegyzem, hogy a munkaerőpiaci rugalmasság fokozása sok esetben a munkavállalók védelmének korlátozásához vezet.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Małe i średnie przedsiębiorstwa tworzą więcej miejsc pracy niż wszystkie inne w sektorze prywatnym, zapewniając około 2/3 zatrudnienia w UE. W ostatnich kryzysowych latach to właśnie one stworzyły najwięcej miejsc pracy oraz często są innowacyjne, aktywne na arenie międzynarodowej i zatrudniają młodych ludzi.
                  

                     Możliwości MŚP są jeszcze większe, jednak konieczne jest podejmowanie działań na poziomie krajowym i unijnym, aby wzmocnić ich potencjał tworzenia miejsc pracy.
                  

                     W sprawozdaniu słusznie podkreślono, że najważniejszą kwestią jest zmniejszenie obciążeń administracyjnych. MŚP bowiem, ze względu na strukturę mniejszych rozmiarów, nie mają takich samych zdolności absorpcyjnych w odniesieniu do norm regulacyjnych jak wielkie przedsiębiorstwa. Nadmierna regulacja hamuje konkurencyjność przedsiębiorstw i ich potencjał tworzenia miejsc pracy.
                  

                     W sprawozdaniu Parlamentu słusznie podkreślono potrzebę stworzenia otoczenia, które zachęca do inwestycji, a jednocześnie sprzyjać będzie zrównoważonemu wzrostowi i tworzeniu wysokiej jakości miejsc pracy. Konieczne jest także egzekwowanie przepisów dotyczących równego dostępu MŚP do zamówień publicznych.
                  

                     W sprawozdaniu słusznie podkreślono także znaczenie programu ‘Erasmus dla przedsiębiorców’, który pomaga młodym przedsiębiorcom w zdobywaniu wiedzy i przydatnych umiejętności koniecznych do założenia i prowadzenia z powodzeniem firmy.
                  

                     Uważam, że to bardzo dobry dokument, dlatego też zdecydowałem się zagłosować za jego przyjęciem.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
in writing. – SMEs are the backbone of the European economy. Hence it is important to focus on fair competition, access to financing, an adequate regulatory environment, 21st century working skills and a good social dialogue in order to allow SMEs to create sustainable quality jobs. The report focuses on a very important question, namely, on which conditions would need to be met in order to better harness the job creation potential of SMEs. There are key challenges that need to be taken into consideration when it comes to increasing the competitiveness of the EU's productive sector, such as: the reduction of regulatory and administrative burden; tax incentives; and the role of trade unions and social partners. I therefore endorse the report due to its focus on the potential of SMEs, 21st century skills, dual education and ongoing training to overcome skills shortages, access to finance and support for SMEs (including EU funding and programmes), corporate social responsibility as well as specific support for young entrepreneurs.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Le rapport met en exergue le ‘paradoxe du marché du travail’: environ 2 millions d'emplois peinent à être pourvus en raison de l'inadéquation de la main-d'œuvre en Europe. D'autres emplois pourraient être sauvés dans les PME si les entrepreneurs pouvaient éviter la fermeture de leur entreprise, notamment en raison de la faible capitalisation, des retards de paiement des contractants, de la complexité des procédures de succession et de transmission des entreprises, de la concurrence déloyale de l'économie souterraine et de certaines pratiques abusives des entreprises multinationales.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on ‘How best to harness the job creation potential of small and medium sized enterprises (SMEs)’. As SMEs provide 99% of EU businesses, produced two thirds of the EU private sector employment and created 85% of European workplaces in the last decade, boosting the job creation potential of SMEs is the best way to tackle unemployment and encourage growth in our Union. This can be achieved by combining upfront support to help kick-start projects with long-term strategies to improve the investment environment for SMEs. We must also address the issue of skills shortage and mismatches, regulatory uncertainty and work to reduce administrative burdens, in particular to increase their capacity to compete with large corporations.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) otvaraju više radnih mjesta nego ostala trgovačka društva iz privatnog sektora, osiguravajući tako otprilike dvije trećine ukupnog zapošljavanja u privatnom sektoru u EU-u, a poduzetnici i MSP-ovi daju važan doprinos društveno-gospodarskom rastu i razvoju EU-a. Pružanje podrške MSP-ovima pridonosi borbi protiv nezaposlenosti u Europi, koja je 2015. iznosila 23 milijuna i nikada nije bila tako visoka.
                  

                     Diljem EU-a javlja se nedostatak kvalificirane radne snage i nejednakosti, kao i odljev kvalificiranih radnika iz zemalja europodručja snažno pogođenih krizom u druge države članice. Kao zastupnica iz Hrvatske, zemlje kojoj je odlazak visokoobrazovanih mladih u potrazi za bilo kakvim poslom jedan od gorućih problema, posebno sam osjetljiva na ovu problematiku. Upravo po nezaposlenosti mladih Hrvatska se, sa svojom stopom od 43,1 posto, nalazi u samom europskom vrhu.
                  

                     Zbog svega navedenog, snažno podržavam ovo Izvješće o najboljem načinu iskorištavanja potencijala malih i srednjih poduzeća za otvaranje radnih mjesta te pozivam države članice da izbjegnu pretjerano donošenje propisa kojima se guši konkurentnost poduzeća i njihov potencijal za otvaranje radnih mjesta te da rade na uklanjanju nepotrebnog regulatornog i administrativnog opterećenja.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog resolucije, kako najbolje izkoristiti potencial ustvarjanja novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih (MSP), sem podprla, ker so mala in srednja podjetja pomembna za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, prispevajo pa tudi k pametnejši ter bolj trajnostni in vključujoči rasti.
                  

                     Sektor MSP je pomemben tudi na regionalni ravni in na podeželju. Vedno več delovnih mest je nezasedenih zaradi nizke mobilnosti delavcev in neustreznosti nekaterih sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na razmere na trgu dela.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe trata de identificar los problemas que dificultan a las pymes alcanzar una tasa de crecimiento efectivo y crear de puestos de trabajo. El informe se centra, en gran medida, de la reducción de 'cargas administrativas' a las pymes y, aunque se ha mejorado en la comisión Empleo con un cierto contenido progresista, su premisa básica sigue siendo neoliberal: que las leyes y reglamentos, incluyendo el pago a los trabajadores y las condiciones laborales, la salud y la seguridad, son cargas administrativas y deben reducirse con el fin de promover el crecimiento.
                  

                     A pesar de que no llama directamente a la eliminación o reducción de los estándares en salario mínimo, dice que ‘los altos costes laborales’ son una de las restricciones más importantes para la creación de empleo en el sector de las pymes. Llama implícitamente a una exención de normas reglamentarias para las pymes, y sugiere el paso de la imposición directa a la imposición indirecta, claramente regresiva. También hace hincapié en la importancia del empleo temporal en el sector de las pymes e ‘insta a la Comisión y a los Estados miembros a que apoyen todas las formas de empleo temporal’. Por ello, hemos votado en contra.
                  

Ulrike Trebesius (ECR),
schriftlich. – Der Krasnodębski-Bericht nimmt Stellung zur optimalen Nutzung des Potenzials kleiner und mittlerer Unternehmen (KMU) zur Schaffung von Arbeitsplätzen. KMU stellen etwa zwei Drittel der Arbeitsplätze in der Privatwirtschaft bereit. Um das Potential zur Schaffung von Arbeitsplätzen noch weiter zu stärken, sollten KMU im Fokus der Ausgestaltung der EU-Unternehmenspolitik stehen.
                  

                     Der Bericht hebt hervor, dass eine Verringerung des Verwaltungs- und Regelungsaufwandes wie auch eine Verbesserung der Qualität der Rechtssetzung und Rechtsdurchsetzung KMU entlasten sollten. Darüber hinaus wird im Bericht betont, dass faire Wettbewerbsbedingungen für KMU im Vergleich mit Großunternehmen geschaffen werden. Kleine und lokale Unternehmen werden in überregulierten und bürokratischen Verwaltungssystemen besonders benachteiligt. Es sind Maßnahmen notwendig, um Marktnachteile von KMU so einzuschränken, dass ihr Beschäftigungspotenzial erheblich gesteigert wird.
                  

                     Ich halte den Bericht insgesamt für sehr ausgewogen und habe ihm deshalb zugestimmt.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Le but du rapport est de faire un état des lieux des défis que relèvent les PME, et des moyens à mettre en place pour y remédier.
                  

                     Le rapport insiste sur l'importance d'un environnement réglementaire stable et de qualité, d'une amélioration de la qualité de la réglementation et de son application, estimant que c'est la manière appropriée de réduire la charge qui pèse sur les PME, notamment le coût de la main-d'œuvre. C'est une condition préalable essentielle pour la pérennité des emplois et le potentiel de création d'emplois de qualité des PME.
                  

                     Enfin, le rapport souligne la nécessité d'assurer des conditions de concurrence équitables aux PME au regard de leur position de compétitivité par rapport aux grandes entreprises. Les petites entreprises locales sont particulièrement désavantagées par des systèmes administratifs surréglementés et bureaucratisés, car ceux-ci entraînent des coûts fixes plus élevés pour les entreprises.
                  

                     D'autres emplois pourraient être sauvés dans les PME si les entrepreneurs pouvaient éviter la fermeture de leur entreprise, notamment en raison de la faible capitalisation, des retards de paiement des contractants, de la complexité des procédures de succession et de transmission des entreprises, de la concurrence déloyale de l'économie souterraine et de certaines pratiques abusives des entreprises multinationales.
                  

                     Rapport globalement positif. J'ai voté pour.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Europejski rynek pracy zmaga się z poważnym problemem bezrobocia oraz odpowiedniego dopasowania podaży do popytu na rynku pracy, dlatego należy zdecydować się na stymulację pewnych segmentów gospodarki. Duże znaczenie może mieć wsparcie sektora małych i średnich przedsiębiorstw dzięki uruchomieniu programów praktyk, dostęp do kapitału oraz odblokowanie potencjału dzięki uproszczeniu prawa i kwestii podatkowych, ograniczenie uprzywilejowanej roli dużych koncernów oraz zmniejszenie udziału pracy nierejestrowanej. Zgadzam się z zaleceniem sprawozdawcy, by państwa członkowskie wdrażały zasadę ‘najpierw myśl na małą skalę’ i dlatego popieram projekt tej rezolucji.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A jelentéstevő szerint Európának jelenleg két óriási kihívással kell szembenéznie: a munkanélküliséggel és a migrációs áramlással, amelyeknek számos kihatása lesz a jövőre. A magas munkanélküliségi arány veszélyezteti a demográfiai kilátásokat, sok fiatal ugyanis munkahely hiányában inkább nem alapít családot. E helyzet hosszú távú következménye a szociális biztonsági rendszerekre és a nyugdíjrendszerekre gyakorolt nyomás, ami a mostani nemzedék jövőjét is fenyegeti. A javaslat végszavazásánál az S&D-álláspontot támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Este informe trata de identificar los problemas que dificultan a las pymes alcanzar una tasa de crecimiento efectivo y crear de puestos de trabajo. El informe se centra, en gran medida, de la reducción de 'cargas administrativas' a las pymes y, aunque se ha mejorado en la comisión Empleo con un cierto contenido progresista, su premisa básica sigue siendo neoliberal: que las leyes y reglamentos, incluyendo el pago a los trabajadores y las condiciones laborales, la salud y la seguridad, son cargas administrativas y deben reducirse con el fin de promover el crecimiento.
                  

                     A pesar de que no llama directamente a la eliminación o reducción de los estándares en salario mínimo, dice que ‘los altos costes laborales’ son una de las restricciones más importantes para la creación de empleo en el sector de las PYMEs. Llama implícitamente a una exención de normas reglamentarias para las PYMEs, y sugiere el paso de la imposición directa a la imposición indirecta, claramente regresiva. También hace hincapié en la importancia del empleo temporal en el sector de las PYMEs e ‘insta a la Comisión y a los Estados miembros a que apoyen todas las formas de empleo temporal’. Por ello, hemos votado en contra.
                  

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Ppalankiai vertinu perėjimą prie finansinių priemonių, skirtų MVĮ remti, naudojimo, tačiau manau, kad subsidijų finansavimas turėtų būti ir toliau teikiamas atvejais, kai jis labai svarbus ir būtinas skatinant inovacijas, plėtrą ir mokslinius tyrimus, kurie yra itin svarbūs kuriant darbo vietas ir norint užtikrinti ekonominę Europos sėkmę ateityje.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on how best to harness the job creation potential of small and medium-sized enterprises (SMEs). The report emphasises that SMEs play an important role in strengthening economic, social and territorial cohesion, while also contributing to smarter, sustainable and inclusive growth. In addition, it stresses the need for a regulatory environment that encourages investment that concurrently fosters sustainable growth and quality jobs. I voted in favour because I believe that self-employment and micro-enterprises are of vital importance for boosting innovation and entrepreneurship.

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report which proposes means of improving the job creation potential of SMEs while emphasising the need for high standard of protection of workers. The report advocates quality job creation, high standards for workers' protection and calls for means to overcome the gender pay gap.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor dit verslag om het potentieel van onze kmo's beter te benutten. Op aandringen van het Europees Parlement begint de Europese Commissie steeds meer aandacht te krijgen voor kmo's als motor achter welvaart en jobcreatie. Dat juich ik zeer toe.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – As PME são o setor da economia que alavanca a sociedade, contribuindo para 71% do crescimento do emprego na economia não-financeira em 2015.
                  

                     Este relatório reconhece a importância das PME e a sua relação com o desenvolvimento das sociedades e a qualidade do emprego. Contém alguns pontos que se consideram positivos, nomeadamente a redução dos encargos, o combate aos falsos empregos independentes, as consequências dos acordos comerciais – TTIP e CETA – ou as necessidades de oportunidades de financiamento para dinamizar as organizações.
                  

                     No entanto, assume premissas que contrariam completamente as condições necessárias à garantia de um desenvolvimento empresarial que promova o emprego com direitos e o desenvolvimento global das sociedades. Essas premissas baseiam-se na redução dos salários e na desregulação laboral para promover a competitividade; na promoção de sistemas de educação dual, ‘menos academista’ e com disciplinas de empreendedorismo; no encorajamento do teletrabalho e de um chamado ‘trabalho inteligente’ (smartworking) e em formas desreguladas de organização laboral, principalmente através da defesa do trabalho temporário.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht weist darauf hin, dass Scheinselbständigkeit nicht als Beitrag zur wachsenden Zahl von Kleinstunternehmen hergenommen werden darf, und verweist auf die neuen sozialen Probleme, die entstehen, weil viele scheinselbständige Personen kaum noch versichert sind. Da auch versucht wird, das Potential von KMU im Hinblick auf die Schaffung von Arbeitsplätzen zu verbessern, habe ich den Bericht unterstützt.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione su come potenziare la creazione di posti di lavoro delle PMI. Il testo mira al raggiungimento di obiettivi importanti, quali la protezione sociale e professionale, la creazione di occupazione di qualità, il rispetto della parità di genere nell'occupazione, una risposta al lavoro precario e ai problemi connessi alla concorrenza sleale e all'evasione fiscale. Vengono inoltre presi in considerazione l'impatto degli accordi commerciali sui diritti dei lavoratori, le tematiche concernenti i salari e le retribuzioni e l'impatto del mercato unico digitale.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report which proposes means of improving the job creation potential of SMEs while emphasising the need for high standard of protection of workers. The report advocates quality jobs creation, high standards for workers' protection and calls for means to overcome the gender pay gap. Any strategy on SMEs must include support for cooperatives and alternative business models that have so much potential for a more ethical way of doing business, and bringing more flexibility and accountability to the private sector. We must also ensure that vulnerable excluded groups have access to entrepreneurship education, particularly women and girls, who face greater obstacles and prejudice. We must make sure that we share best practice on enabling women and girls to become entrepreneurs.

Lieve Wierinck (ALDE),
in writing. — Because our SMEs are an important part of our economy, this also means that they contribute significantly to job creation. It is therefore important that their growth potential can be optimised. That is why I voted in favour of this resolution. I strongly welcome its recognition of the SMEs' importance, having provided the majority of all workplaces in the EU in the past ten years. In order to support them, specific measures and/or requirements are mentioned, such as a stable regulatory environment, and improved quality of regulation and actual enforcement. Overregulation and administrative burdens have to be removed whenever possible and should be avoided at all times. Doing so will especially benefit the SME's and level the playing field between them and larger corporations.

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat raportul referitor la modul optim de valorificare a potențialului de creare de locuri de muncă al IMM-urilor. Salut abordarea raportorului care a subliniat faptul că, în pofida normelor pieței interne, continuă să existe diferențe considerabile în Uniunea Europeană în ceea ce privește cadrul de reglementare pentru IMM-uri, în special privind stabilitatea și nivelul de securitate. Totodată acesta remarcă faptul că, din cauza instabilității macroeconomice și a absenței unei reglementări transparente și previzibile, IMM-urile din multe țări care au aderat la UE după 2004, precum și din țările din zona euro aflate în criză, se confruntă cu condiții defavorabile de dezvoltare. În raport se mai subliniază necesitatea asigurării de condiții de concurență echitabile pentru IMM-uri în ceea ce privește poziția lor concurențială în raport cu marile corporații.
                  

Jadwiga Wiśniewska (ECR),
na piśmie. – Jak wskazuje sprawozdanie, mimo że istnieją regulujące rynek wewnętrzny w Unii Europejskiej przepisy tworzące ramy regulacyjne dla MŚP to wciąż istnieją rozbieżności w poziomie stabilności tych ram. Głównymi problemami MŚP jest nadmierna regulacja i niedostosowanie przepisów, faworyzujących i traktujących w uprzywilejowany sposób w UE duże i wielkie przedsiębiorstwa oraz brak odpowiednio wykształconych kadr. W związku z tymi problemami, a także z problemami, z którymi zmaga się współczesna Europa: bezrobociem, niedopasowaniem miejsc pracy, kryzysem demograficznym, imigracją, właściwe jest wykorzystanie i wspieranie potencjału małych i średnich przedsiębiorstw, które są motorem i filarem europejskiej gospodarki oraz oferują znaczny potencjał tworzenia miejsc pracy. W sprawozdaniu zauważono potrzebę przyjrzenia się regulacjom i środowisku, w którym istnieją, tak aby najlepiej wykorzystać ich możliwości.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Správa pána poslanca Krasnodębského sa zaoberá otázkou, akým spôsobom najlepšie využiť potenciál malých a stredných podnikov na vytváranie pracovných miest. Malé a stredné podniky sú hybnou silou európskej ekonomiky a výrazne sa podieľajú na ekonomickom raste, ako aj raste zamestnanosti. Zároveň vytvárajú významnú pridanú hodnotu v nefinančnom sektore. Napriek jednotným pravidlám týkajúcim sa trhu však ešte stále existujú veľké rozdiely medzi členskými štátmi ohľadom stability a istoty pre tieto podniky. Práve preto by malo byť venované omnoho viac pozornosti týmto rozdielom pri hodnotení a meraní výsledkov európskych politík. Spravodajca v celej správe taktiež zdôrazňoval, že na dosiahnutie prostredia pre rozvoj a posilnenie potenciálu MSP vytvárať pracovné miesta musia národné a európske politiky adresovať v prvom rade témy, ako sú regulačná neistota, problém nelegálnej práce či zaistenie konkurencieschopnosti MSP voči veľkým spoločnostiam.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei a favor do relatório Krasnodebski, por concordar com as propostas apresentadas pelo Parlamento Europeu no que toca ao aproveitamento do potencial de criação de emprego das PME, que constituem 99 % das empresas europeias, constituindo, por isso, a espinha dorsal da economia da UE.
                  

                     Lembro que as PME criam mais postos de trabalho do que outras empresas do setor privado, representando cerca de dois terços de todo o emprego no setor privado da UE, e que os empresários e as PME prestam um contributo importante para o crescimento socioeconómico e o desenvolvimento da UE. Recordo ainda que o apoio às PME ajuda a combater as taxas de desemprego europeias e o desemprego dos jovens.
                  

                     Sublinho, por isso, o apelo aos Estados-Membros e à Comissão para que desenvolvam políticas no sentido de responder à escassez e inadequação de competências, ao fenómeno da ‘fuga de cérebros’, ao acesso limitado ao financiamento e aos concursos públicos, à fraca capacidade de inovação e ao acesso reduzido a novas tecnologias.
                  

                     Neste contexto, é também necessário ter em conta o apoio insuficiente que é dado às PME no âmbito das políticas de investimento público, que contrasta com a posição privilegiada das empresas multinacionais.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo o tem, kako najbolje izkoristiti potencial ustvarjanja novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih (MSP).
                  

                     Menim, da so mala in srednja podjetja pomembna za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in prispevajo k pametnejši ter bolj trajnostni in vključujoči rasti, tako na podeželju kot v urbanih področjih. Na ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih pa vplivajo številni notranji in zunanji dejavniki, pri čemer so pri slednjih bistveni pogoji obvladljiva konkurenca, obvladljivo upravno breme in skupni proizvodni stroški ter dostop do finančnih sredstev in razpoložljivost usposobljenih delavcev.
                  

                     Zlasti za nas, države članice, ki smo v EU vstopile po letu 2004, je značilen beg možganov, kar ustvarja periferne regije s pomanjkanjem kvalificiranih delavcev.
                  
12.10.   Application of the Employment Equality Directive (A8-0225/2016 - Renate Weber)

Suulliset äänestysselitykset


Danuta Jazłowiecka (PPE). – Pani Przewodnicząca! Wydaje się, że po piętnastu latach od momentu przyjęcia dyrektywy w sprawie równego traktowania w obszarze zatrudnienia i pracy zgromadziliśmy pewien zasób wiedzy i doświadczenie, które pozwala nam ocenić nie tylko skuteczność przyjętych w niej rozwiązań, ale również trwałość samego zjawiska dyskryminacji w omawianym obszarze.
                  

                     Podstawowym problemem, na który nie znaleźliśmy skutecznego rozwiązania, jest brak świadomości zaistnienia sytuacji dyskryminacyjnej, zarówno po stronie ofiar, jak i podmiotów dyskryminujących. Jest więc ogromna trudność w zwalczaniu tego zjawiska i jego trwałości. Dlatego też konieczne są określone działania po stronie Unii, państw członkowskich i partnerów społecznych zmierzające do rozpropagowania wiedzy, jakie zachowanie i praktyki w obszarze zatrudnienia mają charakter dyskryminujący. Podniesienie świadomości pozwoli wyeliminować wiele patologicznych sytuacji stosunkowo niskim kosztem.
                  

                     Działania te wydają się być uzasadnione z jeszcze jednego powodu: w ostatnich miesiącach możemy zaobserwować narastającą w Unii falę nienawiści, nie tylko do muzułmanów, ale również do obywateli innych państw członkowskich. Wzrastający nacjonalizm i ksenofobia prowadzą nie tylko do dyskryminacji pracowników w ramach jednolitego rynku, ale również do brutalnych napaści i pobić, czego doświadczają ostatnio Polacy w Wielkiej Brytanii. Konieczne jest więc jak najszybsze podjęcie działań mogących powstrzymać tę falę. Wnioski Parlamentu Europejskiego na temat stosowania dyrektywy równościowej są więc konieczne, dlatego też poparłam w głosowaniu sprawozdanie pani Weber.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – L'obiettivo della direttiva sulla parità in materia di occupazione è quello di combattere le discriminazioni fondate sul sesso, la razza o l'origine etnica, la religione o le convinzioni personali, la disabilità, l'età o l'orientamento sessuale sul posto di lavoro. Tra gli spunti principali della relazione, si ricordano la rimozione degli ostacoli di ordine naturale, sociale ed economico che impediscono l'attuazione sostanziale del principio di uguaglianza e che limitano la libertà dei cittadini europei; la promozione dello Smart Working che consente alle persone disabili di svolgere attività lavorativa presso la propria abitazione; le norme a difesa dei whistleblower e della loro riservatezza in caso di condotte discriminatorie sul posto di lavoro, e il reinserimento nel mercato del lavoro dei detenuti che abbiano scontato la condanna. Per questi motivi ho votato a favore.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas del S&D se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP abstained on this non-legislative, own-initiative report. This vote wasn't on the legislation itself, but on how it was being implemented. The report covered a wide range of sensitive issues such as discrimination based on gender, ethnicity, nationality sexual orientation etc., and rightly condemned aspects such as harassment and violence. However the report then went on to call for wide-reaching Commission action and EU legislation such as data collection, information campaigns, adopting the EU framework on racism and called for further harmonisation of laws regarding secularism. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels. While UKIP cannot support more EU action and spending of taxpayer's money, we do not want to appear to oppose equality or against fighting discrimination.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this positive report examining the application of the Employment Equality Directive across the EU. The report contains strong and positive proposals about achieving workplace and social equality for LGBTI people, women and parents, anti-discrimination elements around race, religion and gender, as well as positive aspects around equality for people with disabilities in the workplace.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – Malgré l'application très positive de la directive dans de nombreux États membres, force est de constater que de nombreux problèmes et défis demeurent, comme le financement, la sensibilisation aux discriminations, l'accès à l'information et à la justice, la collecte de données. Les partenaires sociaux (syndicats et employeurs) et la société civile doivent être davantage impliqués dans l'application effective de cette directive sur l'égalité en matière d'emploi.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I have voted in favour of the report on the application of the Employment Equality Directive. The Employment Equality Directive, whose ultimate objective is the creation of a level playing field as regards equality in employment and occupation, was adopted 15 years ago. The report underlines that some EU Member States go beyond the requirements of the Employment Equality Directive, not limiting the protection against discrimination based on religion and belief, disability, age and sexual orientation to employment, occupation and vocational training. However, challenges to the implementation of the Employment Equality Directive still exist, since some groups and minorities in the EU have reported experiencing discrimination. This situation has a negative impact on social cohesion, as well as on respect for fundamental rights. I welcome the report as it stresses the importance of raising awareness among public opinion and the need to increase dialogue among governments, civil society and the social partners across all grounds.

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – Gemäß dem Vertrag über die Europäische Union sind die Werte, auf die sich die Europäische Union gründet, die Achtung von Menschenwürde, Freiheit, Demokratie, Gleichheit, Rechtsstaatlichkeit und die Wahrung der Menschenrechte. Die Bekämpfung von sozialer Ausgrenzung und Diskriminierung ist eine Pflicht der Europäischen Union.
                  

                     15 Jahre sind seit der Verabschiedung der Richtlinie zur Gleichbehandlung in Beschäftigung und Beruf vergangen; Endziel der Richtlinie ist die Schaffung gleicher Wettbewerbsbedingungen hinsichtlich Gleichheit in Beschäftigung und Beruf.
                  

                     Es bestehen jedoch immer noch Herausforderungen, was die Umsetzung der Richtlinie zur Gleichbehandlung in Beschäftigung und Beruf betrifft.
                  

                     Europa muss dafür Sorge tragen – unter Berücksichtigung des Subsidiaritätsprinzips –, dass Ausgrenzung und Diskriminierung von Menschen bekämpft wird. Ich begrüße daher die Schaffung weiterer Maßnahmen, die zur Verwirklichung einer Gleichbehandlung in Beschäftigung und Beruf beitragen.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Un nouveau texte visant prétendument à lutter contre les discriminations dénoncées notamment par le lobby LGBTI. Pauvre homme hétérosexuel européen qui semble être le seul à ne bénéficier d'aucune attention. J'ai évidemment voté contre ce rapport.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report highlights that SMEs can become overburdened with too many rules. We have seen the impact of EU rules in watching British SMEs go out of business. However, as always with this kind of report it goes on to ask the Commission to collect more data from SMEs, organise information campaigns and interfere in many areas of national policy.
The report also ‘considers it necessary that the Commission provides private companies, including SMEs and micro companies with models for equality and diversity frameworks.’
                  

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, car il identifie un certain nombre de défis subsistant en ce qui concerne la mise en œuvre de la directive, par exemple, sur la nécessité de mieux informer les citoyens sur leurs droits et obligations juridiques.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą dėl lygių galimybių užimtumo srityje direktyvos taikymo. Europos Komisijos duomenimis, darbingo amžiaus (15–64 metų) gyventojų skaičius ES ėmė mažėti, ir prognozuojama, kad 2010-2060 m. 65 metų ir vyresnių gyventojų dalis padidės nuo 87 iki 152 mln. Matant šią būtinybę ateityje, pritariu, kad reikia užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje, ilgalaikes pajamas, taip pat rasti geresnes darbo ir šeimyninio gyvenimo derinimo, įskaitant šeimos narių priežiūrą, priemones. Visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje ilgalaikės priežiūros paslaugų organizavimo vaidmuo turi būti labai svarbus.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding, own-initiative report. Social dumping is of course a huge problem with cheap labour being brought over from other countries by companies to undercut wages and avoid employing local workers. It also covers issues like companies finding cheaper alternatives elsewhere and moving operations abroad. However this report went on to call for more EU action, legislation, monitoring of legislation and data collection. On top of that there isn't an official legal definition of ‘social dumping’ in EU law, so this report is about an issue the EU can't even define properly. The EU can never tackle social dumping as the free movement of people is the perfect enabler for it to occur. Also the EU's Posted Workers Directive actually enables employers to bring cheap labour over to undercut the local community. The only way to stop social dumping is to leave the EU and get back control of immigration.

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Je me suis prononcé en faveur du texte. Au vu de la nécessité d'augmenter à l'avenir la participation au marché du travail, ainsi que de garantir la sécurité des revenus à long terme, il importe de trouver de meilleures solutions pour concilier la vie professionnelle et la vie familiale, y compris la prise en charge d'un membre de la famille. Par conséquent, votre rapporteure espère que le rapport annuel 2013 du comité de la protection sociale de la Commission, dans lequel il est indiqué que l'organisation d'un système de prise en charge de longue durée jouera un rôle déterminant au regard de la participation à la société et au marché du travail, sera bientôt transposé dans la pratique.
                  

                     La discrimination touche à tous les aspects de la vie des gens et l'emploi n'est que l'un d'entre eux. Toute évolution implique des changements et notre société doit s'adapter aux contextes culturels actuels. L'environnement de travail doit également être adapté; pour ce faire, la Commission et les États membres ne devraient pas se concentrer uniquement sur la législation, mais aussi sur la création d'une culture du travail et sur le bien-être de tout un chacun.
                  

Beatriz Becerra Basterrechea (ALDE),
por escrito. – He votado a favor del informe Weber sobre la aplicación de la Directiva relativa a la igualdad de trato en el empleo. Frente a quienes insisten en prohibir derechos humanos fundamentales mediante la excusa del principio de subsidiariedad, insistir en la idea de que los derechos humanos son universales e indivisibles. Tenemos que avanzar con normas europeas que regulen y prohíban discriminar por razón de sexo, religión o raza.
                  

                     Las prohibiciones a determinados símbolos religiosos no siempre concuerdan con las normas internacionales de derechos humanos, ya que no se limitan a circunstancias bien definidas y delimitadas ni persiguen un objetivo legítimo. Los Estados no siempre toman las medidas adecuadas contra estas restricciones cuando no concuerdan con las normas internacionales de derechos humanos. Frente a las prohibiciones, libertad de expresión. Frente a la intolerancia, educación y fomento de la diversidad y el respeto mutuo.
                  

Heinz K. Becker (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Initiativbericht von R. Weber über die Anwendung der Richtlinie 2000/78/EG des Rates vom 27. November 2000 zur Festlegung eines allgemeinen Rahmens für die Verwirklichung der Gleichbehandlung in Beschäftigung und Beruf gestimmt, da ich die Evaluierung und permanente Implementierung der Gleichbehandlungsrichtlinie für den Bereich Beschäftigung als besonders wichtig für die soziale Integration Europas halte. Der Initiativbericht enthält Aufforderungen zur Beseitigung sozialer und wirtschaftlicher Hindernisse am Weg zur Gleichbehandlung und Beendigung von Diskriminierungen aufgrund Religion und Weltanschauung, Alter, Behinderung, sexueller Ausrichtung, des Geschlechts oder der ethnischen Herkunft.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La relazione Weber sull'applicazione della direttiva sulla parità in materia di occupazione, che oggi ho sostenuto, traccia un bilancio a quindici anni dalla sua adozione e delinea alcune importanti raccomandazioni per i prossimi sviluppi. Ancora oggi Rom, persone LGBTI, disabili e individui appartenenti a minoranze religiose subiscono discriminazioni quotidiane e a volte sono vittima di reati d'odio. Nonostante un'applicazione positiva della direttiva in molti Stati membri, permangono aree in cui ancora devono essere affermati quei principi di non discriminazione che sono elementi fondanti della costruzione europea. Molti Stati si sono dotati di organismi dedicati all'informazione sulla normativa contro le discriminazioni e alla sensibilizzazione su questi temi, ma spesso tali strutture lamentano una cronica carenza di fondi. I problemi in termini di consapevolezza, informazioni e accesso alla giustizia sono largamente superabili ma occorre un impegno concreto. Le parti sociali e la società civile devono essere opportunamente coinvolte per affiancare e spronare le istituzioni verso un'effettiva applicazione della parità e dell'uguaglianza sul lavoro.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe ya que su contenido es positivo en tanto que identifica los principales problemas y retos de la aplicación de dicha Directiva, y propone recomendaciones a la Comisión y los Estados Miembros con los que estamos de acuerdo para eliminar la discriminación por motivos de sexo, religión, creencias, discapacidad, edad u orientación sexual y garantizar la igualdad de trato en el empleo. Entre otras, algunas destacadas que nos parecen muy positivas son: que la Comisión presente una Directiva sobre el permiso para cuidadores/as; una mejora y transversalización de los datos disponibles sobre igualdad, incluidas las estadísticas armonizadas y homogéneas; proporcionar formación continua a los stakeholders sobre legislación en el empleo; fortalecer y apoyar a las organizaciones de la sociedad civil que trabajan en esta materia; medidas para lograr que el sector privado asuma su responsabilidad en la creación de un entorno libre de discriminación; la adopción de un marco europeo de estrategias nacionales de lucha contra el antisemitismo y la islamofobia; reconocer las cláusulas sociales en los contratos públicos o la aplicación de la legislación efectiva (refundición GED) para asegurar la protección de todas las personas trans, entre otras
                  

Joëlle Bergeron (EFDD),
par écrit. – À la lecture de l'intitulé de ce rapport ‘portant sur l'égalité de traitement en matière d'emploi et de travail’, je pensais qu'il serait consensuel et ne ferait pas l'objet de controverses. Quelle ne fut pas ma surprise de constater qu'il n'en est rien.
                  

                     Ce rapport réussit en effet le tour de force d'intégrer toutes les questions sociétales qui font aujourd'hui l'objet de débats dans nos sociétés européennes.
                  

                     Aussi y trouve-t-on pêle-mêle les questions relatives au principe de la laïcité et notamment la possibilité ou non de porter des symboles religieux dans le cadre professionnel, les discriminations envers les handicapés ou les personnes âgées, l'euthanasie, l'avortement, les questions liées aux droits LGBTI et transgenres ou encore la lutte contre le racisme.
                  

                     Ce rapport mélange à souhait tous ces éléments de façon parfois confuse mais souvent dogmatique. On finit malheureusement par en oublier le sujet initial de ce rapport: l'égalité de traitement entre les hommes et les femmes: un sujet qui mériterait pourtant d'être examiné et étudié à part entière.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer a la ponente Renate Weber su intenso trabajo en este informe sobre la aplicación de la directiva de igualdad de trato en el empleo que he apoyado. En ella se habla, entre otras cosas de la mejora de la conciliación de la vida laboral y privada a través de medidas concretas entre ella de la presentación urgente de nuevas propuestas legislativas sobre la Directiva de permiso de maternidad. Es fundamental que recibamos esa propuesta cuanto antes para que podamos debatirla e intentar acordarla con el Consejo. Es un pilar necesario para una Europa más social centrada en la ciudadanía.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte qui se lance dans une course à la victimisation des minorités (femmes, LGBTI, migrants) sans chercher à s'attaquer aux causes réelles et structurelles du chômage de masse.
                  

                     Évidemment, chacun s'accorde à dire que la discrimination à l'embauche n'a pas lieu d'être. Mais le rapporteur dévoie le sujet en s'attachant à favoriser le communautarisme en lieu et place d'une égalité de traitement.
                  

                     La priorité, c'est la lutte contre le chômage pour tous, et non d'avoir des dépenses supplémentaires pour des organismes antiracistes qui d'ailleurs excluent souvent de leur combat des communautés ‘pas assez victimaires pour eux’, comme ça s'est passé récemment à Paris pour la communauté chinoise.
                  

                     Bien que je salue la partie consacrée au handicap et le rappel de la nécessité de tout mettre en œuvre en faveur de l'intégration des personnes handicapées dans le monde du travail, globalement, ce texte n'a pour seul objectif que la surproduction de normes pour les entreprises, ce qui ne favorisera pas l'emploi et ne conduira qu'à ce que les travailleurs ne soient tous égaux que dans la misère.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – La relazione è faziosa e palesemente a favore della solita retorica buonista nei confronti di Rom, migranti e categorie LGBTI. Invece di valutare lo stato dell'arte nella lotta alla discriminazione sul lavoro dei cittadini europei, il testo mostra tutta l'ipocrisia dell'UE che pubblicamente difende il diritto dei lavoratori a un giusto equilibrio tra lavoro e vita privata, ma dall'altro costringe gli Stati membri a tagliare sempre più servizi sotto i colpi delle politiche di austerità. Infine il testo scade in una critica del tutto di parte contro i movimenti euroscettici, ‘colpevoli’ di pensarla in modo diverso. Per tutti questi motivi mi sono espressa con voto contrario.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas del S&D se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą, kadangi ši Lygių galimybių direktyva užimtumo srityje turi įtakos kiekvieno žmogaus kasdieniam gyvenimui – tiek jaunuoliams, tiek neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms. Ypač svarbu suvokti, kad dėl Europoje vykstančių demografinių pokyčių, taip pat dėl pensinio amžiaus ilginimo, vyresnio amžiaus žmonių diskriminacijos dėl amžiaus klausimas užimtumo srityje tampa vis aktualesnis. Todėl, jei jau ilginame pensinį amžių, tai privalome mūsų senjorams užtikrinti visas įmanomas galimybes likti darbo rinkoje kaip pilnaverčiams darbuotojams. Taip pat norėčiau paraginti valstybes nares užtikrinti vyresnio amžiaus darbuotojų apsaugą nuo nesąžiningo atleidimo pensinio amžiaus atveju, nes vyresnių darbuotojų teisės yra pažeidžiamesnės.
                  

                     Antra, deja, bet vis dar nesugebame nuo diskriminacijos apsaugoti labiausiai pažeidžiamų visuomenės narių – žmonių su negalia. Kai kurios valstybės narės pažeidžia šią direktyvą, nes nesugeba pritaikyti neįgaliesiems darbo vietų, nesuteikia tinkamų gyvenimo ir kokybiškų darbo sąlygų, neužtikrina lygių galimybių į švietimą, profesinį mokymą. Todėl turime raginti valstybes nares pasinaudoti struktūriniais fondais ir pritaikyti darbo vietas bei suteikti reikiamą pagalbą neįgaliesiems darbo vietoje.
                  

                     Negalime būti abejingi jautriausioms mūsų visuomenės grupėms ir šioms problemoms, todėl norėčiau paraginti Komisiją ir valstybes nares užtikrinti geresnį šios direktyvos dėl lygių galimybių visiems įgyvendinimą valstybėse narėse, nes valstybėms narėms ši direktyva turėtų tapti kasdieninio gyvenimo įrankiu, apsaugant ir gerinant visų žmonių gyvenimą.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Prema zadnjim istraživanjima žene u prosjeku dobiju oko 16 posto manju plaću od svojih muških kolega. To znači da u odnosu na njih odrade 59 dana besplatno. Upravo tu je značaj ove Direktive. Ne možemo dopustiti da žene, koje u većem broju završavaju fakultete, ne pronalaze zaposlenje, što se onda odražava na njihov položaj u obitelji, društvu, te naravno i na njihovu mirovinu.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Conformemente al trattato sull'Unione europea, siamo fondati sui valori del rispetto della dignità umana, della libertà, della democrazia, dell'uguaglianza, dello Stato di diritto e dei diritti umani. L'Unione europea combatte l'esclusione sociale e le discriminazioni: negli Stati membri devono prevalere il pluralismo, la non discriminazione, la tolleranza, la giustizia, la solidarietà e la parità tra donne e uomini.
                  

                     L'articolo 10 TFUE stabilisce che l'Unione combatte le discriminazioni fondate sul sesso, la razza o l'origine etnica, la religione o le convinzioni personali, la disabilità, l'età o l'orientamento sessuale. Inoltre l'articolo 21 della Carta dei diritti fondamentali dell'UE stabilisce che è vietata qualsiasi forma di discriminazione fondata sul sesso, la razza, il colore della pelle o l'origine etnica o sociale, le caratteristiche genetiche, la lingua, la religione o le convinzioni personali, le opinioni politiche o di qualsiasi altra natura, l'appartenenza ad una minoranza nazionale, il patrimonio, la nascita, gli handicap, l'età o le tendenze sessuali.
                  

                     Oggigiorno ci troviamo ancora davanti a discriminazioni di genere, etniche, religiose e a pregiudizi di vario tipo che minano l'unità e l'armonia dei rapporti fra i nostri concittadini: occorre sensibilizzare maggiormente, anche con campagne di educazione, al rispetto del valore individuale e della tolleranza.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului.
                  

                     Directiva privind egalitatea de tratament a reușit să fie transpusă în legislațiile statelor membre și să fie pusă în aplicare, ceea ce reprezintă un pas înainte pentru garantarea drepturilor cetățenilor europeni.
                  

                     Pe lângă prevederile legislative existente în această directivă, statele membre pot oferi un nivel mai ridicat de protecție și, în același timp, pot lua măsuri de discriminare pozitivă în acest domeniu, în legislația lor națională.
                  

                     M-am declarat în favoarea acestui raport deoarece susțin cu tărie nevoia de a combate discriminarea într-un mod corespunzător, în toate domeniile vieții.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas del S&D se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione che fa il punto sullo stato di applicazione della direttiva sulla parità di trattamento in materia di occupazione. A 15 anni dall'adozione della suddetta direttiva, si rilevano notevoli passi in avanti. Alcuni Stati membri non limitano la tutela contro le discriminazioni fondate sulle convinzioni personali, la disabilità, l'età o l'orientamento sessuale, ma la estendono ai settori contemplati dalla direttiva sull'uguaglianza razziale. Occorre, tuttavia, monitorare attentamente la situazione perché la crisi economica tende a sottrarre diritti, specie alle fasce più deboli. Nella relazione viene sottolineato, inoltre, come la direttiva 2000/78/CE manchi di chiarezza e di certezza giuridica riguardo alla discriminazione multipla. In essa, infatti, non vi è contenuta alcuna disposizione specifica sulla discriminazione multipla, sebbene dica esplicitamente che la combinazione di due o più forme di discriminazione può far insorgere problemi connessi alle differenze esistenti a livello di tutela garantita per le diverse forme.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this positive report examining the application of the Employment Equality Directive across the EU. The report contains strong and positive proposals about achieving workplace and social equality for LGBTI people, women and parents, anti-discrimination elements around race, religion and gender, as well as positive aspects around equality for people with disabilities in the workplace.

David Casa (PPE),
in writing. – I fully agree with the general elements set out in this report and I therefore voted in favour. The adoption of the Employment Equality Directive (EFD) extended the protection against discrimination provided under EU law by laying down a general framework for combating discrimination on the grounds of religion or belief, disability, age or sexual orientation with regard to employment and occupation. This was done with a view to putting into effect in the Member States the principle of equal treatment without undermining the role of the Member States in this process. Despite huge steps in the right direction, many are still unaware of their rights. Employers need to create an anti-discriminatory working environment as without their active involvement in this process it will be very hard to achieve.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – L'obiettivo della direttiva sulla parità in materia di occupazione, adottata 15 anni fa, è quello di combattere le discriminazioni – su qualsiasi base – che avvengono sul posto di lavoro. Con la relazione si ribadiscono tutti i punti focali della direttiva e se ne richiede un'applicazione tempestiva in tutta l'Unione. Ho votato senza dubbio a favore-
                  

Dita Charanzová (ALDE),
in writing. – Even though I fully agree that the EU should combat social exclusion and discrimination which also means that we should keep removing barriers when it comes to gender equality in employment, I abstained from voting. The reason I did so is that I do not support initiatives included in the report which aim at harmonisation of maternity leaves or reinforcing legislation on compulsory paternity leave as I do not believe that this should be established from the EU level. The same applies for supporting measures such as social clauses in the public procurement.

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Ho ritenuto di votare a favore della relazione che traccia un bilancio dei primi quindici anni di applicazione della direttiva sulla parità in materia di occupazione. Apprezzo che quasi tutti gli Stati membri abbiano incluso il principio generale della parità di trattamento in materia di occupazione nelle loro costituzioni. Mi compiaccio che la relazione inviti la Commissione a raccogliere dati sulle discriminazioni e in particolare su quelle per motivi razziali. Credo che tali episodi incidano in modo negativo sulla coesione sociale e sul rispetto dei diritti fondamentali su cui si basa l'Unione europea. Mi rammarico che, nonostante siano stati raggiunti risultati positivi su alcuni temi quali l'inclusione delle persone con disabilità, il numero di episodi discriminatori contro i musulmani e le persone LGBT siano in aumento. A tal proposito, mi sembra opportuno incrementare le risorse destinate agli enti nazionali responsabili per le campagne di sensibilizzazione. Ritengo inoltre che tali organizzazioni dovrebbero fornire informazioni e assistenza legale al fine di incrementare il numero delle denunce, da parte delle vittime, di episodi discriminatori. In conclusione, ritengo essenziale accrescere la partecipazione al mercato del lavoro degli individui di età compresa tra i 55 e i 64 anni al fine di assicurare loro la certezza di un reddito a lungo termine.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και υπογραμμίζουμε πως η ανάγκη για αυξημένη συμμετοχή στην αγορά εργασίας στο μέλλον, καθώς και για μακροπρόθεσμη εισοδηματική ασφάλεια, καθιστούν αναγκαία την εύρεση καλύτερων ρυθμίσεων για τη συμφιλίωση της επαγγελματικής και της οικογενειακής ζωής, συμπεριλαμβανομένης της παροχής φροντίδας σε μέλος της οικογένειας.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σχετικά με την έκθεση για την εφαρμογή της οδηγίας 2000/78/ΕΚ του Συμβουλίου, ως προς τη διαμόρφωση γενικού πλαισίου για την ίση μεταχείριση στην απασχόληση και την εργασία, γνωστή και ως ‘οδηγία για την ισότητα στην απασχόληση’. Καθώς η ευρωπαϊκή κοινωνία καλείται να εξαλείψει οποιαδήποτε διάκριση στον τομέα της εργασίας, θεωρώ πως η έκθεση αυτή κινείται προς τη σωστή κατεύθυνση και, γι' αυτό τον λόγο, ψήφισα θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Esterno il mio favore alla relazione presentata dalla collega Weber per sveltire e approfondire il quadro generale inerente la parità di trattamento in materia di occupazione e condizioni di lavoro. Vanno, infatti, implementati strumenti legislativi capaci di eliminare la discriminazione e alla luce di ciò, mi sono espresso a favore del riconoscimento tra i diritti fondamentali della libertà di coscienza. Sono, a tal proposito, allarmato per i medici che subiscono discriminazioni a seguito del ricorso all'obiezione di coscienza. Pur ritenendo la libertà religiosa un diritto inalienabile, è ampiamente condivisibile l'assunto della relazione secondo cui i datori di lavoro possono avere legittimi motivi per vietare determinati simboli religiosi laddove questi comportino problemi di sicurezza o reprimano i diritti delle donne. Queste ultime, inoltre, per poter lavorare in condizioni ottimali e di serenità necessitano di proposte innovative in merito al congedo di maternità e alla protezione efficace della salute sul luogo di lavoro. Poiché realizzare una piena ed effettiva parità lavorativa ha impatti, come si può notare, quanto più trasversali, invito i cittadini europei a mantenere vivo l'interesse verso i provvedimenti adottati e a segnalare eventuali lacune.
                  

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – O artigo 10.o do Tratado sobre o Funcionamento da UE estabelece que, na definição e execução das suas políticas e ações, a União tem por objetivo combater a discriminação em razão do sexo, raça ou origem étnica, religião ou crença, deficiência, idade, ou orientação sexual.
                  

                     Findos 15 anos desde a adoção da Diretiva sobre a igualdade de tratamento no emprego e na atividade profissional, é este o fio condutor que devemos continuar a seguir na sua aplicação, sendo impermeáveis nos valores a sentimentos de atualidade ou ventos de ocasião política dos Estados-Membros.
                  

                     Apoio o Relatório Weber, que vem reforçar o combate à não discriminação, alertando para o ainda baixo nível de sensibilização sobre a matéria e a existência de fenómenos reais de discriminação em grupos concretos e a urgência de se desbloquear a Diretiva horizontal de luta contra discriminação.
                  

                     Ressalvo a abundante jurisprudência do Tribunal Europeu dos Direitos do Homem sobre a matéria e congratulo-me com a iniciativa da Comissão de conciliação com a vida particular, que é indissociável desta Diretiva.
                  

Birgit Collin-Langen (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht gestimmt, auch wenn ich dem Bericht in einigen Punkten nicht zustimme. In den letzten 15 Jahren wurde mit der Gleichbehandlungsrichtlinie viel erreicht. Der Bericht zeigt die Bereiche auf, an denen wir noch weit von gleichen Wettbewerbsbedingungen hinsichtlich Gleichheit in Beschäftigung und Beruf entfernt sind. Die gilt z. B. für Frauen, die am stärksten von der Arbeitslosigkeit betroffen und im Zusammenhang mit Beschäftigung mit negativer Diskriminierung konfrontiert sind.
                  

                     Der vorgelegte Bericht greift aber in einigen Punkten in Bereiche ein, die in der Kompetenz der Mitgliedstaaten liegen. Fragen der Anerkennung eines Partnerschaftsstatus, Güterstandsregelungen und Regelungen von Erziehungsrechten sind Sache der Mitgliedstaaten und müssen dort von den nationalen Parlamenten beraten und beschlossen werden.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP abstained on this non-legislative, own-initiative report. This vote wasn't on the legislation itself, but on how it was being implemented. The report covered a wide range of sensitive issues such as discrimination based on gender, ethnicity, nationality sexual orientation etc., and rightly condemned aspects such as harassment and violence. However the report then went on to call for wide-reaching Commission action and EU legislation such as data collection, information campaigns, adopting the EU framework on racism and called for further harmonisation of laws regarding secularism. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels. While UKIP cannot support more EU action and spending of taxpayer's money, we do not want to appear to oppose equality or against fighting discrimination.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione poiché invita le istituzioni dell'Unione europea a prendere maggiormente in considerazione le difficoltà che affrontano quotidianamente i disabili e rafforzare sia le tutele contro la discriminazione sul mercato del lavoro. È necessario incoraggiare gli Stati membri ad attuare politiche occupazionali che combinando misure positive, come le agevolazioni fiscali, con politiche attive, quali l'orientamento e la formazione, favoriscano l'assunzione di persone con disabilità e a seguire i datori di lavoro con un costante sostegno durante tutto il processo di occupazione.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — Measures, such as the Directive on improving the gender balance among non-executive directors of companies listed on stock exchanges and related measures, have already been adopted by Parliament. They have the potential to help bring about greater equality for women within the field of employment and improve women's access to management positions. But legislation should be considered as a crucial tool in reaching gender equality. As advocated by the report, this should be combined with normative procedures and campaigns in order to implement gender equality, not only in legislation but also in public opinion.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe que evalúa la aplicación de la directiva sobre igualdad en materia de empleo puesto que reconoce e identifica los problemas fundamentales en la implementación de esta directiva, como la falta de datos en materia de igualdad, las carencias en la información y en el apoyo a las víctimas o las barrreras en el acceso a la justicia y a la reparación en caso de vulneraciones de la misma.
                  

                     Asimismo, el informe realiza una serie de recomendaciones que considero positivas como la necesidad de adoptar un marco europeo para combatir a nivel nacional entre otros la islamofobia, o la necesidad de que los Estados miembros implementen la legislación para asegurar la protección de las personas transgénero, así como para que posibiliten el reconocimiento mutuo de todos tipo de uniones, regímenes matrimoniales y derechos parentales. Al apoyar estas recomendaciones, mi voto ha sido favorable.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – Employment equality is crucially important, we need to ensure that our citizens are equally treated in the job market. I am in favour of this report as it outlines and seeks to address the main issues in this regard – that is equality of data, discrimination reporting, awareness, the role of civil society and the social partners and access to justice, amongst others.

Rosa D'Amato (EFDD),
per iscritto. – La relazione affronta con serietà le problematiche che si sono recentemente imposte con l'evoluzione delle condizioni socio-economiche in Europa. Sono purtroppo infatti ancora molti gli ambiti dove i lavoratori sono discriminati per orientamento sessuale, colore della pelle, origine etnica o sociale, lingua, religione, patrimonio, nascita, disabilità, difficoltà familiari o convinzioni e opinioni personali, ivi incluse quelle politiche. Non solo: l'austerity imposta negli ultimi anni ha accentuato i casi di fuoriuscita forzata di lavoratori di età compresa tra i 45 e i 55 anni, i quali non riescono a reinserirsi nel contesto occupazionale attuale, anche a causa della discriminazione legata alla loro età. L'Unione europea generalmente viene indentificata con le imposizioni e con i doveri, mentre raramente viene ricordato un suo testo basilare che, se applicato regolarmente alle politiche delle Istituzioni e degli Stati membri, potrebbe contribuire ad allentare la distanza fra cittadini e UE. Si tratta della Carta dei diritti fondamentali dell'Unione europea, che contiene una serie di principi valori fondanti, anche quando applicati al contesto occupazionale. L'auspicio è quindi che l'UE rimetta al centro tali valori per combattere l'esclusione sociale ed affermare la solidarietà, l'inclusione e l'uguaglianza. Per questo il mio voto alla relazione è favorevole.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. — J'ai soutenu ce rapport, sans valeur législative contraignante, sur la mise en œuvre de la directive portant création d'un cadre général en faveur de l'égalité de traitement en matière d'emploi. Il est crucial que les États membres s'emploient davantage à lutter contre les discriminations récurrentes qui ont lieu sur le marché de l'emploi. Toutefois, nous ne devons pas par ce texte mettre à mal le principe de subsidiarité en Europe. Il était alors important de rappeler dans ce texte que les États membres restent compétents pour déterminer les règles qui encadrent le port de symboles religieux en Europe dans les entreprises et les espaces publics.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Alors que certaines données démontrent clairement un recul des discriminations et une information de plus en plus complète des droits pour les victimes de discrimination, ce rapport dénonce exactement l'inverse. Il ne semble plus défendre l'égalité en matière d'emploi mais plutôt le communautarisme en promouvant un terrorisme judiciaire entrainant un éclatement de la société. Ce rapport stigmatise au contraire l'Européen et ne fait aucune mention de l'immigration massive que les pays membres subissent depuis des décennies et que l'UE a intensifiée par l'arrivée et l'installation de millions de migrants non assimilables.
                  

                     Au-delà des cas de discrimination issus de l'immigration, l'influence regrettable du lobby LGBTIQ se fait sentir clairement dans ce rapport. Pour ces raisons, j'ai voté contre.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Целта на доклада е да очертае моментното състояние на Директивата за равенството в областта на заетостта и да насърчи държавите членки в по-доброто ѝ прилагане, с което аз бих могъл да се съглася. От моята група бяха внесени поправки, с които искахме да подчертаем ролята на ЕС по отношение на посредничеството и координацията за обмен на най-добри практики. Поименното гласуване на определени параграфи, поискано от моята група на Европейските консерватори и реформисти, показва някои от нашите позиции по специфични теми, но тъй като цялостният дух на доклада е позитивен, аз го подкрепих.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – La Directiva de Igualdad en el Empleo, que fue adoptada hace ya quince años, es una legislación clave para garantizar la igualdad y luchar contra la discriminación en el empleo. Desde entonces, la situación ha mejorado mucho a pesar de que dista de ser la ideal, especialmente para algunos colectivos como el de las personas discapacitadas.
                  

                     El informe propone medidas acertadas para combatir la discriminación en el trabajo de estas personas. Además, el uso de los Fondos Estructurales y de Inversión Europeos debe jugar un papel importante para conseguir una mayor igualdad e inclusión laboral de estas personas, por ejemplo, mediante la adaptación de lugares de trabajo, implementación del diseño universal, proporcionando la asistencia y asesoramiento necesario en el trabajo, mejorando la educación y la formación y creando programas dirigidos a empresas que contraten a personas con discapacidades.
                  

Fredrick Federley (ALDE),
skriftlig. – Jag avstod från att rösta, eftersom även om texten var relativt balanserad kvarstod flera osäkerheter kring tillämpningen, vilket berör det faktum att beslut i liknande frågor i första hand ska fattas så nära dem som berörs av politiken som möjligt, vilket görs mycket bättre på nationell och lokal nivå än på EU nivå.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – Segundo o quarto inquérito do Eurobarómetro, em comparação com o inquérito anterior, mais europeus são tolerantes relativamente aos grupos em risco de discriminação e os europeus também estão mais bem informados sobre os seus direitos em caso de discriminação. De acordo com os dados da Agência dos Direitos Fundamentais da União Europeia (FRA), 40 % dos ciganos que procuram emprego são vítimas de discriminação, 75 % dos casais homossexuais não dão as mãos em público, 38 % dos judeus inquiridos admitem que não usam vestes simbólicas em público, 37 % dos muçulmanos inquiridos declararam que foram vítimas de discriminação e 11 % que foram vítimas de crimes de ódio. Globalmente, a situação tem um impacto negativo sobre a coesão social, bem como no respeito pelos direitos fundamentais. É necessário envidar esforços a fim de reforçar o diálogo entre os governos, a sociedade civil e os parceiros sociais em todos os domínios e sensibilizar o público em geral.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: il n'a pas vocation à défendre l'égalité en matière d'emploi. Il a plutôt pour objectif de booster le communautarisme avec pour conséquence un morcellement de la société.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della presente relazione poiché è fondamentale che l'Unione si fondi sui valori del rispetto della dignità umana, della libertà, della democrazia, dell'uguaglianza, dello Stato di diritto e del rispetto dei diritti umani. L'Unione europea deve porsi quale obiettivo l'abbattimento dell'esclusione sociale e delle discriminazioni. Il principio di non discriminazione deve riguardare tutti gli aspetti della vita delle persone, compresa l'occupazione.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – The main points of contention were issues related to LGBTI and the Leave Directives. The outcome of the negotiations was overall positive.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne – Prijatie smernice o rovnakom zaobchádzaní predstavovalo pre Európsku úniu pred 15 rokmi veľký krok vpred v oblasti vytvorenia rovnakých podmienok na trhu práce a zlepšenie podmienok v oblasti kvality zamestnania a povolania. Treba poznamenať, že niektoré členské štáty pri implementácii smernice do svojich vnútroštátnych poriadkov zachádzajú ešte oveľa ďalej a rozširujú pôsobnosť aj na oblasti rasovej rovnosti. Napriek dosiahnutým pokrokom však ešte stále ostáva do budúcnosti veľmi veľa nevyriešených úloh. Prieskumy pravidelne poukazujú na nesúlad medzi mierou prejavovanej diskriminácie a oznámených prípadov diskriminácie. Obete majú stále problém rozoznať diskriminačnú situáciu. Je potrebné vyvinúť úsilie o zintenzívnenie dialógu medzi vládami, občianskou spoločnosťou a sociálnymi partnermi o všetkých dôvodoch diskriminácie a zvýšiť povedomie v radoch verejnosti. Väčšina členských štátov presunula zodpovednosť za šírenie informácií týkajúcich sa antidiskriminačných právnych predpisov a zvyšovanie povedomia na vnútroštátne špecializované orgány bez toho, aby im nevyhnutne poskytli primerané prostriedky.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto contrario alla relazione: solita retorica a favore solo di Rom, migranti, categorie LGBT ecc. Non si considerano invece i cittadini europei in difficoltà.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την εφαρμογή της οδηγίας για την ισότητα στην απασχόληση, καθόσον διαφωνώ κάθετα με την προσέγγιση της Ένωσης στο συγκεκριμένο θέμα, έχω διαφορετικές προτεραιότητες και πολύ διαφορετική άποψη σχετικά με τις νομοθετημένες δήθεν θετικές διακρίσεις.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I welcome this report, which assesses the application of the Employment Equality Directive 15 years from its adoption and draws recommendations for further improvements.
I believe the rapporteur produced a good draft with a balanced focus on the most important aspects such as discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation. I welcome the call for work-life balance legislation (maternity, carers, paternity leave), the defending of ‘quality’ employment for people with disabilities, and the elimination of discriminatory language against migrants and refugees.
Despite very positive application of the directive in many Member States, problems and challenges still exist such as funding, awareness, discrimination reporting, access to information and justice, and data collection. The social partners (trade unions and employers) and civil society, including equality bodies, must be involved in the effective application of equality in employment and occupation.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A Fidesz–KDNP európai parlamenti delegációja egységesen és határozottan nemmel szavazott a szociális dömpingről szóló EP-jelentésre. A dokumentum – többek közt – veszélyt lát ugyanis a szolgáltatások szabad áramlása keretében legálisan más tagállamban foglalkoztatott EU-s állampolgárokban, elsősorban a Közép-Kelet Európából érkezett munkavállalókban. A jelentés ahelyett, hogy meghatározta volna a ‘szociális dömping’ fogalmát, a legálisan foglalkoztatott munkavállalók másik EU-tagállamba történő kiküldetését igyekezett szociális dömpingként meghatározni.
                  

                     Már meglévő EU-s jogszabályok alapján egy másik tagállamba legálisan kiküldött munkavállalók, valamint a határon átnyúló szolgáltatásokat végzők, tipikusan fuvarozók jogállását kívánja a jelentés összemosni, többek között a be nem jelentett munkavállalók és a háztartási, az ápolási-gondozási szektorban (különösen az otthoni ápolásban) dolgozók helyzetével elfogadhatatlan. Mint ismert, az Unión belül kiküldöttként dolgozó munkavállalók aránya nem éri el az uniós munkaerő-piac 1%-át sem. Felmerül a kérdés, hogy az Európai Bizottság vajon miért erőltette a jogszabály felülvizsgálatának megkezdését a kiküldött munkavállalók kapcsán, amikor még le sem járt az annak átültetésére szabott határidő.
                  

                     Ismert tény az is, hogy a nyugat-európai vállalkozások sokkal tőkeerősebbek, ezzel szemben Közép-Kelet Európában a versenyképesség egyik fő eleme az alacsonyabb bérköltség. A kettő közötti különbözőséget tudná korlátozottan ugyan, de feloldani a kiküldött munkavállalókra vonatkozó jogszabály, amelynek felülvizsgálatát csak megfelelő tapasztalatok birtokában lenne ésszerű és méltányos elvégezni.
                  

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas socialistas se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. — He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que, a pesar de que algunos Estados Miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas socialistas se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en el que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sull'applicazione della direttiva 2000/78/CE del Consiglio, del 27 novembre 2000, che stabilisce un quadro generale per la parità di trattamento in materia di occupazione e di condizioni di lavoro (direttiva sulla parità in materia di occupazione) perché sostengo la necessità di creare condizioni omogenee tra tutti i cittadini comunitari per favorirne l'accesso al mondo del lavoro. Nonostante l'Unione europea si fondi su valori quali il rispetto della dignità umana, della libertà, dell'uguaglianza e tutela dei diritti umani, c'è da constatare un grande divario tra gli Stati membri circa il rispetto degli obblighi della direttiva in materia di occupazione. Se è vero che alcuni Stati più virtuosi vanno addirittura oltre tali obblighi, estendendo le tutele anche all'uguaglianza razziale, oltre che all'età, all'orientamento sessuale, alle convinzioni religiose, permangono numerosi problemi di accesso al lavoro per i Rom, per gli omosessuali, per i musulmani o gli ebrei. La necessità di ampliare la partecipazione al mercato del lavoro nel futuro e la sicurezza dei lavoratori costituiscono oltretutto un requisito fondamentale per creare le condizioni per una più adeguata conciliazione vita-lavoro e per una migliore e diffusa coesione sociale e benessere dei cittadini.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zur ‘Anwendung der Gleichbehandlungsrichtlinie für den Bereich Beschäftigung’ gestimmt. Er setzt, wenngleich nicht in allen Punkten, durchaus wichtige Akzente. So begrüße ich die Verurteilung von Berufsverboten in einzelnen Mitgliedstaaten, wenn Menschen gewisse Tätigkeiten aus religiösen oder Gewissensgründen ablehnen. Ebenso begrüße ich die Aufnahme meines Antrags auf besonderen Schutz stillender Mütter am Arbeitsplatz.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Gleichbehandlungsrichtlinie der Europäischen Union stellt einen unumstößlichen Wert der Union dar. Die europäische Direktive zur Bekämpfung von Diskriminierung muss schnellstmöglich eingeführt werden.
                  

María Teresa Giménez Barbat (ALDE),
por escrito. – Estimamos con respecto a la primera parte de la enmienda 21 que es justamente el principio de subsidiariedad aplicado a los estados y los cuerpos intermedios sociales el que garantiza con carácter general el cumplimiento de las normas internacionales de derechos humanos, de otro modo difícilmente aplicables al menos hasta que un sistema de justicia supranacional no sea plenamente efectivo.
                  

                     Sin perjuicio de que debe favorecerse un equilibrio entre la unidad de los derechos humanos y la diversidad de los contextos culturales y políticos donde estos se aplican, entendemos que los estados y los empleadores pueden en efecto conservar razones legítimas para prohibir símbolos que son patentemente opresivos y que no pueden excusarse en su naturaleza religiosa.
                  

                     Con respecto a la segunda parte de la enmienda, si bien no especifica con claridad los criterios por los que determinados símbolos reprimen derechos de la mujer, lo que puede originar algunas interpretaciones abusivas, consideramos que el riesgo de que el texto sea empleado actualmente para justificar la represión de símbolos legítimamente amparados en la libertad religiosa es significativamente inferior al riesgo de que el texto se abstenga sobre la necesidad de reprimir el uso público de símbolos opresivos, o que supongan manifiestos problemas de seguridad.
                  

Bruno Gollnisch (NI),
par écrit. – Voilà longtemps que je n'avais pas vu un rapport si idéologique. Il est consacré à la discrimination au travail, supposée réelle, massive et systématique envers les minorités (immigrés, roms, LGBT, handicapés, etc.), réalité affligeante qu'un biais statistique nous empêcherait de bien voir. À se demander pourquoi tant d'immigrés affluent chaque année en Europe. Par masochisme sans doute.
                  

                     Malgré sa méfiance envers les chiffres, Mme Weber en utilise quelques-uns, qu'elle juge fiables puisqu'ils vont dans son sens, même s'ils n'ont qu'un rapport ténu avec le sujet: des homosexuels qui ne se tiennent pas la main ou des juifs qui ne portent pas de vêtement symbolique en public, sans que l'on nous dise si c'est par choix ou par peur, et par peur de qui. Des minorités qui sont ou se disent victimes de discrimination. Tout cela malaxé dans une joyeuse confusion pour promouvoir la seule discrimination légitime, et même recommandée: celle du mâle européen hétérosexuel âgé de 25 à 50 ans.
                  

                     On aimerait, puisque l'on parle travail et minorités, que Mme Weber se penche sur l'explosion des pratiques religieuses en entreprise et l'instrumentalisation des lois anti-discrimination par certains pour imposer ces pratiques à tous. Mais là, j'entends déjà son cri d'effroi: ‘Padamalgame !’
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe ya que su contenido es positivo en tanto que identifica los principales problemas y retos de la aplicación de dicha Directiva, y propone recomendaciones a la Comisión y los Estados Miembros con los que estamos de acuerdo para eliminar la discriminación por motivos de sexo, religión, creencias, discapacidad, edad u orientación sexual y garantizar la igualdad de trato en el empleo. Entre otras, algunas destacadas que nos parecen muy positivas son: que la Comisión presente una Directiva sobre el permiso para cuidadores/as; una mejora y transversalización de los datos disponibles sobre igualdad, incluidas las estadísticas armonizadas y homogéneas; proporcionar formación continua a los stakeholders sobre legislación en el empleo; fortalecer y apoyar a las organizaciones de la sociedad civil que trabajan en esta materia; medidas para lograr que el sector privado asuma su responsabilidad en la creación de un entorno libre de discriminación; la adopción de un marco europeo de estrategias nacionales de lucha contra el antisemitismo y la islamofobia; reconocer las cláusulas sociales en los contratos públicos o la aplicación de la legislación efectiva (refundición GED) para asegurar la protección de todas las personas trans, entre otras.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am votat acest raport deoarece, în conformitate cu un studiu realizat de Comisia Europeană, s-a dovedit că există o posibilă corelație între țările cu un nivel scăzut de jurisprudență și țările care au transpus directiva luând doar anumite formulări din aceasta și introducându-le în legislațiile lor naționale. Există anumite dificultăți procedurale care afectează accesul la justiție și punerea în aplicare efectivă care provin, de asemenea, din perioadele-limită scurte prevăzute de legislație, procedurile îndelungate, costurile ridicate și deficiențele în oferirea de asistență judiciară, precum și barierele lingvistice, accesul pentru persoanele cu dizabilități și chestiunile juridice privind interesul legitim. Sunt de părere că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a garanta credibilitatea și admisibilitatea mijloacelor de probă pornind de la circumstanțe specifice, întrucât femeile și persoanele cu dizabilități continuă să fie victime ale discriminării multiple, directe și indirecte, pe piața forței de muncă, în pofida aplicării, în teorie, a principiului egalității de tratament în statele membre. Încurajez și susțin vehement protejarea persoanelor cu dizabilități și nediscriminarea acestora în fapt pentru că, teoretic, toate Constituțiile statelor membre prevăd nediscriminarea.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which calls for a comprehensive approach on combating discrimination in employment and occupation. We urgently need to adapt workplaces and to provide assistance, education and training for people with disabilities.

Françoise Grossetête (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport, qui souligne de nombreux principes importants pour l'égalité et la non-discrimination devant l'emploi, mais je me suis opposée à son paragraphe 21, qui visait indirectement la France en ‘s'inquiétant de ce que certains États membres aient mis en place des interdictions générales concernant le port de symboles religieux dans l'espace public au nom de la neutralité et de la laïcité’. Ce paragraphe était contraire au principe de subsidiarité, et il va à l'encontre de la législation française en vigueur, pourtant tout à fait légitime pour lutter contre les communautarismes, qui interdit le port de signes religieux ostentatoires dans les établissements publics. Le respect des valeurs de la République nous interdit tout autant de laisser prospérer le communautarisme dans l'entreprise et c'est pourquoi le port de certains signes à caractère religieux, notamment quand ils portent atteinte aux droits des femmes, doit pouvoir être interdit par les employeurs.
                  

Sergio Gutiérrez Prieto (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas del S&D se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I was pleased to support this report which is a well balanced and comprehensive assessment of the challenges we face in ensuring equal treatment in employment and protection from discrimination on the grounds of sex, race, disability, age, religion and belief or sexual orientation. While great progress has been made since the Directive's introduction, discrimination is still a problem for our society. According to data from the EU Fundamental Rights Agency, 40% of Roma job seekers experience discrimination, 75% of gay people will not hold hands in public with their partner, 38% of Jewish respondents admitted they do not wear their symbolic garments in public and 37% of Muslim respondents have reported experiencing discrimination. The report highlights the importance of collecting data, in order to help prove the existence of discrimination and in particular indirect discrimination. Awareness raising and access to information, with the help of equality bodies and social partners, is crucial as many victims themselves still have difficulty in recognising discrimination. Access to justice in discrimination cases is also a key area highlighted in the report.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections.

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP abstained on this non-legislative, own-initiative report. This vote wasn't on the legislation itself, but on how it was being implemented. The report covered a wide range of sensitive issues such as discrimination based on gender, ethnicity, nationality sexual orientation etc., and rightly condemned aspects such as harassment and violence. However the report then went on to call for wide-reaching Commission action and EU legislation such as data collection, information campaigns, adopting the EU framework on racism and called for further harmonisation of laws regarding secularism. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels. While UKIP cannot support more EU action and spending of taxpayer's money, we do not want to appear to oppose equality or against fighting discrimination.

Филиз Хюсменова (ALDE),
в писмена форма. – Уважаеми г-н Председател, уважаеми колеги, за съжаление дискриминацията, основана на полов, национален, етнически или религиозен принцип, продължава да е пречка в ежедневието на твърде много европейци. Ето защо подкрепям заключенията на доклада относно прилагането на Директивата за равното третиране в областта на заетостта.
                  

                     За ефективното упражняване на принципите за равенство и на основните права и свободи в областта на заетостта, държавите членки следва систематично да гарантират, че всички съществуващи правни текстове са в съответствие с принципа за равно третиране. Очаквам те да поощрят работата на националните органи по инспекция на труда и да разработят политики за повишаване на осведомеността на жертвите на дискриминация в сферата на труда, тъй като работещите често не са запознати със своите права, с компетентните органи, към които могат да се обръщат, нито с възможностите за получаване на подкрепа и правна защита.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I fully support the recommendations made by the rapporteur regarding the Employment Equality Directive in order to improve the role of civil society and social partners, access to justice, lack of equality data and awareness.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (‘Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju’) jer sam svjestan kako je diskriminacija, nažalost, još uvijek dio svakodnevnice brojnih Europljana te vjerujem u bolji svijet kada će sve države članice ukloniti prirodne, društvene i ekonomske prepreke koje onemogućuju ostvarenje načela jednakosti i ograničavaju slobodu europskih građana.
                  

                     Ovo Izvješće, koje sam podržao, naglašava kako je potrebno raditi na jačanju dijaloga među vladama, civilnim društvom i socijalnim partnerima u pogledu svih oblika diskriminacije te podizanju razine svijesti u javnosti. Isto tako, postoji i puno prostora za napredak jer je većina država članica delegirala odgovornost širenja informacija u vezi sa zakonodavstvom o suzbijanju diskriminacije te podizanjem svijesti specijaliziranim nacionalnim tijelima, a da im nije nužno dodijelila odgovarajuća sredstva.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — Diane James and her UKIP MEP colleagues abstained on this non-legislative, own-initiative report. This vote wasn't on the legislation itself, but on how it was being implemented. The report covered a wide range of sensitive issues such as discrimination based on gender, ethnicity, nationality sexual orientation etc., and rightly condemned aspects such as harassment and violence. However the report then went on to call for wide-reaching Commission action and EU legislation such as data collection, information campaigns, adopting the EU framework on racism and called for further harmonisation of laws regarding secularism. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels. While UKIP cannot support more EU action and spending of taxpayer's money, we do not want to appear to oppose equality or against fighting discrimination.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Weber concernant la directive portant création d'un cadre général en faveur de l'égalité de traitement en matière d'emploi. Cette directive a été adoptée il y a 15 ans et visait à mettre en place des conditions égales en matière d'accès à l'emploi. Ce rapport vise à examiner les défis toujours existants dans la mise en place de cette directive et propose certaines solutions pratiques.
                  

Jarosław Kalinowski (PPE),
na piśmie. – Wśród podstawowych wartości, na jakich opiera się UE, są niedyskryminacja i poszanowanie praw człowieka. Celem Unii jest dążenie do zwalczania wszelkich praktyk dyskryminacyjnych ze względu na płeć, wiek, religię, rasę, kolor skóry, pochodzenie. Mimo że wiele państw włączyło do swoich systemów prawnych zakaz dyskryminacji, to jednak wciąż prawo to nie jest w pełni stosowane.
                  

                     Rynek pracy jest jednym z obszarów, gdzie dochodzi do dyskryminacji. Obrazuje to chociażby fakt, że kobiety są bardziej dotknięte bezrobociem niż mężczyźni. Chodzi głównie o kobiety w ciąży i matki. Dotyczy to również osób starszych, wśród których procent bezrobocia jest bardzo wysoki, a przecież mogą one wzbogacić firmy swoim doświadczeniem i wiedzą.
                  

                     Aby poradzić sobie z tym problemem, musimy dążyć do likwidacji wszystkich form dyskryminacji, nie tylko tych na rynku pracy. Istniejące prawo powinno być konsekwentnie stosowane, a dochodzenie praw powinno być ułatwione poprzez zapewnienie możliwości korzystania z darmowej pomocy prawnej i uproszczenie procedur. Powinniśmy też tworzyć programy ułatwiające adaptację w zmieniającym się środowisku pracy.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Durch die Richtlinie zur Gewährleistung einer ausgewogeneren Vertretung von Frauen und Männern unter den nicht geschäftsführenden Direktoren/Aufsichtsratsmitgliedern börsennotierter Gesellschaften wurde viel erreicht. Dieser Bericht versucht nun, die horizontale EU-Antidiskriminierungsrichtlinie voranzutreiben, welche jedoch das Subsidiaritätsprinzip verletzen und tief in die Kompetenzen der einzelnen Mitgliedstaaten eingreifen würde. Ich lehne daher den vorliegenden Bericht ab.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which calls for a comprehensive approach on combatting discrimination in employment and occupation. We urgently need to adapt workplaces and to provide assistance, education and training for people with disabilities.

Андрей Ковачев (PPE),
в писмена форма. — Подкрепям доклада относно прилагането на Директивата за равенството в областта на заетостта, приета преди 15 години и чиято крайна цел е да се създадат еднакви условия по отношение на равенството в областта на заетостта. Според данните от четвъртия Евробарометър, все по-голям брой европейци са толерантни спрямо групи, които са заплашени от дискриминация, и са по-добре информирани за своите права в случай на дискриминация в сравнение с предишното проучване, проведено през 2012 г.
                  

                     Все още съществуват предизвикателства пред изпълнението на директивата. Смятам, че държавите членки трябва да покажат по-голяма ангажираност по отношение на прилагането на принципа на равенство между жените и мъжете в политиките в областта на заетостта и трябва да изработят неутрални спрямо пола класификации на професиите и системи за оценка като задължителни мерки за насърчаване на равното третиране. Освен това призовавам държавите членки да насърчават работодателите да наемат млади хора, но същевременно да гарантират и спазват равното третиране по отношение на заплащането и социалната закрила.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — La direttiva sulla parità in materia di occupazione, adottata 15 anni fa, ha come scopo quello di condurre verso l'uguaglianza fra uomo e donna nell'ambito lavorativo. Secondo un recente sondaggio di Eurobarometro, la popolazione europea è ora più tollerante, rispetto al 2012, verso i gruppi soggetti a discriminazione, oltre a essere più informata sui diritti spettanti in caso di discriminazione. Pur non di meno, la direttiva presenta ancora svariati problemi e debolezze nel campo della sua applicazione. Per tali ragioni, la relazione esamina le sfide esistenti per l'attuazione della direttiva e cerca di dare delle soluzioni per migliorala il più possibile. È nostro compito promuovere i principi fondamentali dell'Unione di uguaglianza, dignità umana, libertà e democrazia. Voto, quindi, a favore.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport, car nombre de ses dispositions sont contraires au principe de subsidiarité.
                  

Constance Le Grip (PPE),
par écrit. – La directive sur l'égalité en matière d'emploi, adoptée en 2000, vise à assurer l'égalité de traitement sur le lieu de travail, indépendamment de l'âge, de la religion, des convictions, du handicap ou de l'orientation sexuelle de l'individu. Je déplore que, seize ans après, certaines mesures n'aient pu aboutir de manière concrète.
                  

                     Je suis donc tout à fait favorable à ce rapport, qui examine les défis toujours existants concernant l'égalité en matière d'emploi et les possibles améliorations. Il encourage par exemple la création de lieux de travail tenant compte des besoins des personnes en situation de handicap, propose la mise en place de programmes de formation – notamment dans le développement des compétences numériques – destinés aux travailleurs âgés, ou bien prône une meilleure sensibilisation à l'attention des victimes de discrimination selon l'orientation sexuelle.
                  

                     Par conséquent, j'ai voté pour son adoption en séance plénière.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Si chacun s'accorde évidemment à dénoncer les discriminations en matière d'emploi et de salaire, à qualification égale, ce texte élargit jusqu'à dénaturer la lutte contre les discriminations. Tout ce qui n'est pas homme, hétérosexuel, européen et bien portant, doit bénéficier impérativement, selon ce texte, d'une législation particulière de lutte contre les discriminations. Nous rejetons ce référentiel et le principe même de discrimination positive, préférant l'idée de méritocratie.
                  

                     Je me suis donc opposé à cette résolution.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas del S&D se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Juan Fernando López Aguilar (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas del S&D se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe que evalúa la aplicación de la directiva sobre igualdad en materia de empleo puesto que reconoce e identifica los problemas fundamentales en la implementación de esta directiva, como la falta de datos en materia de igualdad, las carencias en la información y en el apoyo a las víctimas o las barrreras en el acceso a la justicia y a la reparación en caso de vulneraciones de la misma.
                  

                     Asimismo, el informe realiza una serie de recomendaciones que considero positivas como la necesidad de adoptar un marco europeo para combatir a nivel nacional entre otros la islamofobia, o la necesidad de que los Estados miembros implementen la legislación para asegurar la protección de las personas transgénero, así como para que posibiliten el reconocimiento mutuo de todos tipo de uniones, regímenes matrimoniales y derechos parentales. Al apoyar estas recomendaciones, mi voto ha sido favorable.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La presente Directiva relativa al establecimiento de un marco general para la igualdad de trato en el empleo y la ocupación, establece un marco general para garantizar la igualdad de trato en el lugar de trabajo de las personas de la Unión Europea, independientemente de su religión o convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     Considero que un punto importante de esta iniciativa es que se aplicará a todas las personas, tanto las que trabajan en el sector público como en el privado, en relación con las condiciones de acceso al empleo o a la actividad por cuenta propia, incluidos los criterios de selección y las condiciones de contratación y promoción; la formación profesional; las condiciones de empleo y trabajo (incluidas las de despido y remuneración); la afiliación y participación en una organización de trabajadores o de empresarios, o en cualquier organización cuyos miembros desempeñen una profesión concreta.
                  

                     Por las razones anteriormente descritas y porque debemos tomar, tanto a nivel nacional como europeo, todas las medidas posibles para proteger el principio de igualdad en el empleo y en la ocupación, doy mi voto favorable a la aprobación de este informe.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I supported this report that seeks a level playing field and how the EED can be improved.

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Stavěl jsem se proti přijetí antidiskriminačních směrnic a nesouhlasím ani s touto zprávou. Nesouhlasím s výzvou, že je potřeba, aby vláda zvyšovala pomocí kampaní informovanost LGBTI osob o jejich právech. Je na každém, aby si sám zjistil, jaká má práva. Nesouhlasím ani s požadavkem, aby ‘pro případy diskriminace na pracovišti byla přijata pravidla k ochraně oznamovatelů’. Podle mě by to vedlo ke zvýhodňování udavačů v právních sporech týkajících se údajné diskriminace na pracovišti.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – I support the report's recommendations to strengthen the role of the national equality bodies, including through the provision of adequate funding, to display greater commitment in implementing the principle of equality between women and men in employment policies, to enhance the reconciliation of work and private life by concrete measures, such as urgently proposing new legislative proposals on the Maternity Leave Directive so as to guarantee the right for women to return to work after pregnancy and maternity leave and parental leave.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – Únia vo svojich dokumentoch deklaruje boj proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii. Tieto hodnoty sa dotýkajú všetkých sfér života. Napriek tomu, že členské štáty tieto hodnoty transformovali aj do svojich vnútroštátnych predpisov, v praxi dochádza rozmanitými spôsobmi a formami k ich porušovaniu a nedodržiavaniu. Dokazovanie existencie diskriminácie a nerovnakého zaobchádzania je však v bežnom živote náročné. Vyžaduje si cieľavedomý prístup zainteresovaných orgánov a spoluprácu poškodených, ktorí sa zvyčajne obávajú hovoriť o svojej zlej skúsenosti.
                  

                     Komisia, členské štáty a všetky orgány a organizácie musia spolupracovať pri získavaní informácií o diskriminácii a nerovnakých postupoch, vymieňať si praktické skúsenosti a postupy a z tejto praxe navrhovať nové riešenia, ktoré musia nájsť odraz a podporu aj v úprave právnych predpisov.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Αναφερόμενος στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 15/9/2016, απείχα κατά την ψηφοφορία της έκθεσης σχετικά με την εφαρμογή της οδηγίας 2000/78/ΕΚ του Συμβουλίου, της 27ης Νοεμβρίου 2000, για τη διαμόρφωση γενικού πλαισίου για την ίση μεταχείριση στην απασχόληση και την εργασία (‘οδηγία για την ισότητα στην απασχόληση’), καθώς η εν λόγω έκθεση δεν είναι επαρκώς τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     Si chacun s'accorde évidemment à dénoncer les discriminations en matière d'emploi et de salaire, à qualification égale, ce texte élargit les critères jusqu'à dénaturer la lutte contre les discriminations.
                  

                     Par ailleurs, l'utilisation de statistiques par le rapporteur n'ayant, pour certaines, aucun lien direct avec le rapport montre sa volonté de pervertir le fond du sujet.
                  

                     Nous rejetons le principe même de discrimination positive, préférant l'idée de méritocratie.
                  

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht behauptet, Wettbewerbsbedingungen hinsichtlich Gleichheit in Beschäftigung und Beruf zu behandeln, tatsächlich soll jedoch Gesellschaftspolitik betrieben werden. Dies ist abzulehnen.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Pritariu EP pranešimui dėl Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvos taikymo. Diskriminacija daro įtaką visoms žmonių gyvenimo sritims, ir užimtumas yra tik viena iš jų. Nors diskriminacijos suvokimas pagerėjo, nemažai diskriminacijos aukų vis dar nežino savo teisių arba dėl įvairių veiksnių, pavyzdžiui dėl sudėtingų ir ilgai trunkančių teisinių procedūrų, nedrįsta imtis teisinių veiksmų prieš diskriminacinę praktiką.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La directive sur l'égalité de l'emploi est entrée en vigueur en décembre 2000. Elle établit un cadre pour la lutte contre la discrimination et la garantie de l'égalité de traitement en matière d'emploi.
                  

                     Le rapport pointe les manquements dans l'application de cette directive. Il dénonce le faible niveau de sensibilisation, ainsi que le fait que la plupart des États membres ont délégué la responsabilité de diffuser des informations relatives à la législation en matière de lutte contre la discrimination et de sensibiliser l'opinion publique à des organismes nationaux spécialisés, sans leur fournir les ressources nécessaires.
                  

                     Il note également qu'il existe un large écart entre les discriminations subies et leur taux de déclaration dont attestent régulièrement les sondages. Ou encore le fait que les victimes ont encore des difficultés à reconnaître une situation discriminatoire.
                  

                     Pour y remédier, le rapport propose que la Commission adopte un cadre européen reprenant les stratégies nationales pour lutter contre le racisme. Il encourage également les États membres à prévoir des systèmes adaptés pour la réinsertion sur le marché du travail des détenus qui ont purgé leur peine.
                  

                     Je vote pour ce texte.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Si chacun s'accorde évidemment à dénoncer les discriminations en matière d'emploi et de salaire à qualification égale, ce texte élargit jusqu'à dénaturer la lutte contre les discriminations. Tout ce qui n'est pas homme, hétérosexuel, européen et bien portant, doit bénéficier impérativement, selon ce texte, d'une législation particulière de lutte contre les discriminations. Nous rejetons ce référentiel et le principe même de discrimination positive, préférant l'idée de méritocratie.
                  

                     Je me suis donc opposée à cette résolution.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – A União Europeia funda-se nos valores do respeito pela dignidade humana, da liberdade, da democracia, da igualdade, do Estado de direito e do respeito pelos direitos do Homem e deve combater a exclusão social e as discriminações. É necessário que que todos os Estados-Membros eliminem os obstáculos naturais, sociais e económicos que impedem que o princípio da igualdade encontre expressão material e que limitam a liberdade dos cidadãos europeus. Só assim será possível atingir os objetivos propostos. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I chose to support this resolution as it deals with the challenges to the implementation of the Employment Equality Directive. The resolution calls on Member States to commit to the principles of equality and tackle any forms of discrimination whether religious, sexual, gender, race or age; therefore I voted in favour as the Union needs to promote its values on its own soil.

Louis Michel (ALDE),
schriftelijk. — Discriminatie komt voor in alle aspecten van het leven. Werk, werkomstandigheden en werkvoorwaarden zijn voorbeelden van gevallen waarin ongelijke behandeling van mensen nog te vaak voorkomt. In 2000 werd de Europese richtlijn voor gelijke behandeling in arbeid en beroep vastgelegd. Opzet was om in Europa eenzelfde aanpak voor de behandeling in arbeid en beroep te realiseren en mensen beter te wapenen en beter te beschermen tegen allerlei vormen van discriminatie op basis van geslacht, ras, afkomst, seksuele geaardheid, handicap, geloof of overtuiging en leeftijd. Zestien jaar later zijn mensen zich beter bewust van hun rechten in geval van discriminatie. Maar tegelijk moeten we vaststellen dat nog te weinig gevallen van discriminatie daadwerkelijk worden gemeld en dat sommige discriminatiegronden meer aandacht krijgen dan andere. Het is dan ook noodzakelijk aan de hand van gegevensverzameling, bewustmaking van de burgers en wetgevende en niet-wetgevende initiatieven ertoe te komen alle vormen van discriminatie en vooral ook van indirecte discriminatie te erkennen, te voorkomen en te allen tijde te bestrijden.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which calls on social partners (trade unions and employers) and civil society, including equality bodies to be involved in the effective application of equality in employment and occupation.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentése a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvről szól, amelynek végső célja az egyenlő versenyfeltételek megteremtése volt a foglalkoztatás és a munkavégzés tekintetében. Az irányelv végrehajtása számos eredményt hozott, ám továbbra is vannak súlyos megoldatlan problémák. A jelentés leszögezi, hogy megkülönböztetés az emberek életének minden területét érinti, a foglalkoztatás csak egy ezek közül.
                  

                     A foglalkoztatási egyenlőségre vonatkozóan egyébként is kevés adat áll rendelkezésre, ami abból is adódik, hogy a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv nem írja elő a tagállamok számára azok gyűjtését. Mindazonáltal a más területeken érzékelhető megkülönböztetésből következtethetünk erre a területre is. A roma álláskeresők 40%-a tapasztal megkülönböztetést, a melegek 75%-a nem jár kézen fogva a partnerével nyilvános helyeken, a zsidó válaszadók 38%-a elmondta, hogy nyilvános helyeken nem visel szimbolikus zsidó ruhadarabokat, a muszlim válaszadóknak pedig 37%-a tapasztalt megkülönböztetést, és 11%-uk élt át gyűlölet-bűncselekményt. A jelentést megszavaztam.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – A Diretiva sobre a igualdade de tratamento no emprego está fundada num dos princípios basilares da União. O artigo 10o do TFUE estabelece que a criação e aplicação das políticas e ações da União têm por base a não discriminação em razão do sexo, raça ou origem étnica, religião ou crença, idade ou orientação sexual.
                  

                     Contudo, e de acordo com o relatório da Comissão, não basta a existência de legislação para se alcançar a plena igualdade. Por isso, deve ser reforçada a sensibilização para a proteção existente, a utilização dos fundos da UE e o reforço dos organismos nacionais de promoção da igualdade.
                  

                     Pelas razões expostas, votei a favor do relatório.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – La lutte contre les discriminations est un objectif louable si tant est que l'on ne verse pas dans l'hystérie et la paranoïa. C'est ce que semble pourtant faire ce rapport, qui pose pourtant de bonnes questions sur les discriminations, notamment en direction des personnes homosexuelles ou transsexuelles. Je m'abstiens donc sur ce texte.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report which calls for a comprehensive approach on combatting discrimination in employment and occupation. We urgently need to adapt workplaces and to provide assistance, education and training for people with disabilities. In the UK in 2015, only 48% of people with disabilities were in employment.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – Je me suis abstenue sur le vote de ce rapport. Si j'approuve les recommandations qu'il formule, notamment en ce qui concerne l'embauche des travailleurs handicapés, je ne peux pas soutenir un texte qui ‘s'inquiète des interdictions mises en place par certains États du port de signes religieux dans l'espace public au nom de la neutralité et de la laïcité, ce qui a mené le secteur privé à tenter également d'appliquer de telles restrictions’, alors que la neutralité religieuse dans l'entreprise est un rempart contre les comportements communautaristes qui sont inacceptables et dangereux.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur l'application de la directive 2000/78/CE du Conseil du 27 novembre 2000 portant création d'un cadre général en faveur de l'égalité de traitement en matière d'emploi et de travail. Il rend compte des résultats du quatrième baromètre sur le sujet en Europe, après celui de 2012 et constate que les Européens sont plus tolérants qu'avant à l'égard des groupes risquant d'être discriminés et qu'ils connaissent aujourd'hui mieux leurs droits en cas de discrimination. Le rapport examine également les obstacles qui existent encore à la mise en œuvre de la directive sur l'égalité de l'emploi et les améliorations possibles pour tendre à une égalité parfaite en matière d'emploi.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Accogliamo favorevolmente questa relazione d'iniziativa che valuta l'applicazione della direttiva sulla parità di occupazione a 15 anni dalla sua adozione e propone raccomandazioni per ulteriori miglioramenti. Apprezziamo in modo particolare che si sia scelto di adottare un focus sugli aspetti più importanti come la discriminazione basata sul sesso, sull'etnia, sulla religione ma anche sulle convinzioni personali, sull'età, sull'orientamento sessuale o a causa di forme di disabilità. Siamo soddisfatti nel rilevare che, nei 15 anni trascorsi dall'entrata in vigore della direttiva, alcuni Stati membri abbiano prodotto una legislazione ancora più evoluta, persino oltre i requisiti della norma europea, e che, dal punto di vista della società civile, è possibile riscontrare una maggiore attenzione nei confronti dei gruppi sociali tradizionalmente a rischio di discriminazione da parte dei cittadini europei, che presentano oggi anche una migliore e più ampia informazione nell'ambito dei diritti. Tuttavia, è innegabile che ancora oggi esistano sfide dal punto di vista dell'integrazione e della discriminazione sul mercato del lavoro, anche in seguito al sopraggiungere, o acuirsi, di fenomeni di trasformazione della nostra società, come i flussi migratori. Per questa ragione è assolutamente auspicabile una proposta di riforma da parte della Commissione europea, come indicato dalla relazione in oggetto.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – In 2000 the Employment Equality Directive was adopted which extended the protection against discrimination on grounds of sex, race, colour, ethnic or social origin, genetic features, language, religion or belief, political or any other opinion, membership of a national minority, birth, disability, age or sexual orientation that is provided under EU law. I have voted for this report that will address the challenges to the implementation of the Employment Equality Directive.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat această inițiativă deoarece aceasta subliniază faptul că ‘discriminarea pe criterii de dizabilitate’ înseamnă orice distincție, excludere sau restricție care împiedică recunoașterea, respectarea și exercitarea în mod legal a drepturilor omului și a libertăților fundamentale.
                  

                     De asemenea, acest raport invită statele membre să consolideze sistemele publice de pensii, cu scopul de a garanta înlocuirea decentă a salariilor după momentul pensionării. În același timp, consider că este foarte important ca statele membre să revizuiască sistemele de asigurări profesionale pentru a combate discriminarea persoanelor cu dizabilități.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Zdržel jsem se hlasování o zprávě o provádění směrnice o rovnosti v zaměstnání, neboť obsahuje jak prvky, s nimiž se ztotožňuji, tak prvky, s nimiž nesouhlasím. Oceňuji, že při odděleném hlasování prošel text uznávající například svobodu svědomí každého pracovníka či odkázání úpravy náboženských symbolů do sféry členských států. Myslím také, že koncepty typu otcovské dovolené mohou přinést řadu benefitů pro společnost, pokud jsou správně uchopeny. Na druhou stranu však v textu zprávy zůstala řada bodů, se kterými nemohu souhlasit, například bod, podle kterého lze proti sociálním nerovnostem bojovat pouze prostřednictvím politik, jež zaručí lepší přerozdělování bohatství a které budou založeny na zvýšení reálných mezd, opatřeních na podporu regulace práce a pracovní doby a ochrany práce. Stejně tak obvykle nevítám výzvy k tomu, aby Komise připravovala nové regulace zejména tam, kde by měla v rámci subsidiarity být zásadní role států.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — I voted in favour of this positive report examining the application of the Employment Equality Directive across the EU. The report contains strong and positive proposals about achieving workplace and social equality for LGBTI people, women and parents, anti-discrimination elements around race, religion and gender, as well as positive aspects around equality for people with disabilities in the workplace.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Unter dem Deckmantel, Wettbewerbsbedingungen hinsichtlich Gleichheit in Beschäftigung und Beruf zu verbessern, wird tatsächlich Gesellschaftspolitik betrieben. Dies ist abzulehnen.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. EL väärtustab võrdse kohtlemise põhimõtteid, sellest hoolimata on selles valdkonnas vaja veelgi enam püüelda diskrimineerimise vähendamise poole. Raport kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu puuetega inimestele, usulistele veendumustele, vanusele ning muudele aspektidele, mis demokraatlikule Euroopale oluline. Tuleb teha tööd, et tugevdada valitsuste, kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite dialoogi kõigi diskrimineerimise põhjuste üle ning suurendada avalikkuse teadlikkust.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Η αρχή της ίσης μεταχείρισης είναι μια από τις θεμελιώδεις αρχές της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Παρά το γεγονός ότι και τα 28 κράτη μέλη έχουν μεταφέρει την οδηγία στην εθνική τους νομοθεσία, η νομοθεσία από μόνη της δεν αρκεί για να διασφαλίσει την πλήρη ισότητα. Πρέπει να συνδυαστεί με την απαραίτητη δράση στον τομέα της πολιτικής. Υπερψήφισα την έκθεση που αφορά την εφαρμογή της οδηγίας για την ισότητα στην απασχόληση με απώτερο στόχο τη δημιουργία ισότιμων όρων ανταγωνισμού όσον αφορά την ισότητα στον τομέα της απασχόλησης. Η ανάγκη για αυξημένη συμμετοχή στην αγορά εργασίας στο μέλλον, καθώς και για μακροπρόθεσμη εισοδηματική ασφάλεια, καθιστούν αναγκαία την εύρεση καλύτερων ρυθμίσεων για τη συμφιλίωση της επαγγελματικής και της οικογενειακής ζωής. Επιπλέον, χρειάζεται ενίσχυση του διαλόγου μεταξύ των κυβερνήσεων, της κοινωνίας των πολιτών και των κοινωνικών εταίρων όσον αφορά όλες τις αφορμές διακρίσεων, καθώς και για την αύξηση της ευαισθητοποίησης του κοινού. Στην έκθεση τονίζεται επίσης ο χαμηλός αριθμός καταγγελιών, που αντικατοπτρίζει μόνο ένα χαμηλό ποσοστό των περιστατικών διακριτικής μεταχείρισης που λαμβάνουν χώρα στην πραγματικότητα στο σύνολο της ΕΕ. Επομένως, πρέπει να ενταθούν οι προσπάθειες προς ευαισθητοποίηση, διάδοση πληροφοριών, βελτίωση της πρόσβασης στο σύστημα απονομής δικαιοσύνης και στους μηχανισμούς υποβολής καταγγελιών για διακριτική μεταχείριση.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP abstained on this non-legislative, own-initiative report. This vote wasn't on the legislation itself, but on how it was being implemented. The report covered a wide range of sensitive issues such as discrimination based on gender, ethnicity, nationality sexual orientation etc., and rightly condemned aspects such as harassment and violence. However the report then went on to call for wide-reaching Commission action and EU legislation such as data collection, information campaigns, adopting the EU framework on racism and called for further harmonisation of laws regarding secularism. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels. While UKIP cannot support more EU action and spending of taxpayer's money, we do not want to appear to oppose equality or against fighting discrimination.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Apprezzo il lavoro svolto nel cercare di produrre un testo che comprendesse tutte le varie posizioni e regolamentasse meglio un pilastro fondamentale di quello che dovrà essere un mercato europeo del lavoro sempre più integrato e aperto. Mi congratulo quindi con il relatore e voterei a favore di questo testo.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — As a convinced European I believe that tolerance and non-discrimination should be at the heart of the EU policies. This is why I voted in favour of this report, which examines the still existing challenges to the implementation of the Employment Equality Directive and looks for possible ways of improvement. Furthermore, according to the forth Eurobarometer, currently more Europeans are tolerant of groups at risk of discrimination and are better informed about their rights in case of discrimination as compared to a previous survey conducted in 2012.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Prijedlog rezolucije EP-a donosi mnoge konstruktivne prijedloge kojima je zajednički cilj spriječiti diskriminaciju pri zapošljavanju osoba. Pritom je od ključne važnosti poštivanje ljudskog dostojanstva i ljudskih prava koja moraju biti orijentir u ovim pitanjima.
                  

                     U fokusu rezolucije su ugrožene skupine koje bi trebale imati jednaka prava prilikom zapošljavanja, a to su osobe s invaliditetom te starije osobe u dobi između 55 i 65 godina. Također je dobro što se EP ovom rezolucijom kritički osvrće na praksu integriranja općeg načela jednakog postupanja prema svima kod država članica koje to još nisu usvojile.
                  

                     Međutim, unatoč mnogim dobrim aspektima ovog Prijedloga rezolucije, ne mogu ga podržati jer su prisutni neki ideološki impregnirani elementi. Ne slažem se da je društvena i politička klima sve tolerantnija prema programima ekstremista, rasista i ksenofoba i ne slažem se s time da se pod pojam obitelji svode neke zajednice koje nisu utemeljene na braku između muškarca i žene.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Chacun s'accorde à reconnaître qu'en matière d'emploi, à qualification égale, la discrimination n'a pas lieu d'être et certaines données indiquent clairement un recul des discriminations et une information de plus en plus complète des droits des victimes de discrimination.
                  

                     Or, le rapport dénonce exactement l'inverse. Il n'a plus vocation à défendre l'égalité en matière d'emploi. Il a plutôt pour objectif d'exacerber le communautarisme en encourageant, notamment, une judiciarisation systématique avec pour conséquence un morcellement de la société.
                  

                     Je préfère donc m'abstenir.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Questa relazione di iniziativa valuta lo stato dell'applicazione della direttiva sulla parità in ambito lavorativo a distanza di 15 anni dalla sua adozione e contiene raccomandazioni per futuri miglioramenti.
                  

                     Alcuni Stati membri sono riusciti ad assicurare condizioni addirittura migliori di quelle richieste dalla direttiva e sempre più cittadini europei si dimostrano tolleranti nei confronti dei gruppi a rischio di discriminazione e sono maggiormente consapevoli dei propri diritti. Restano, tuttavia, questioni ancora da risolvere, come la scarsa denuncia delle discriminazioni e l'ancora limitato accesso alle informazioni e alla giustizia. La relazione richiede alle parti sociali (sindacati e datori di lavoro) e alla società civile, in particolare le associazioni e le organizzazioni che si occupano di parità, di impegnarsi di più per rendere effettivo il principio di non discriminazione nel mondo del lavoro, a partire dalla ricerca di un migliore equilibrio tra vita lavorativa e vita privata.
                  

                     Resta ancora molto da fare affinché vi sia piena parità nel mondo del lavoro, ma la strada è quella giusta e sostengo quindi le richieste di questa relazione.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Prošlo je 15 godina od donošenja Direktive o jednakosti pri zapošljavanju, čiji je krajnji cilj stvaranje jednakih uvjeta za sve pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja. Međutim, potrebno je raditi na jačanju dijaloga među vladama, civilnim društvom i socijalnim partnerima u pogledu svih oblika diskriminacije te kako bi se podigla razina svijesti o diskriminaciji u javnosti.
                  

                     Podržao sam izvješće jer su stvaranje naprednog zakonodavstva, nediskriminacija i socijalna uključenost na radnom mjestu prioritet svih država članica.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Omawiane sprawozdanie z wdrożenia dotyczy wyzwań związanych z wdrożeniem przyjętej 15 lat temu dyrektywy w sprawie równego traktowania w obszarze zatrudnienia i pracy, ze szczególnym uwzględnieniem aspektów horyzontalnych, orientacji seksualnej, religii i wyznania, wieku oraz niepełnosprawności. W dalszym ciągu dostępnych jest bardzo mało danych dotyczących równości, ponieważ dyrektywa nie nakłada na państwa członkowskie obowiązku gromadzenia takich danych. Godny poparcia jest ogólny charakter przedmiotowego sprawozdania, którego celem jest jedynie ogólne zarysowanie aktualnej sytuacji i zachęcenie państw członkowskich do pełniejszego wdrożenia przepisów dyrektywy. Jest w nim kilka elementów, które mogą być niepokojące, takich jak odniesienia do proponowanej dyrektywy w sprawie przeciwdziałania dyskryminacji, dyrektywy w sprawie urlopu macierzyńskiego oraz LGBTI. W związku z tym wstrzymałem się od głosu.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui fait un bilan de la mise en œuvre de la directive sur l'égalité en matière d'emploi, adoptée il y a quinze ans. Au regard des études Eurobaromètres, les discriminations en matière d'accès à l'emploi diminuent et les victimes de discrimination sont désormais mieux informées sur leurs droits.
                  

                     Néanmoins, certains défis doivent encore être relevés. À l'instar de l'égalité de salaire entre les hommes et les femmes, l'égalité en matière d'emploi doit être, dans chaque État membre, une priorité de chaque instant.
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – A transposição e a aplicação da Diretiva n.o 2000/78/CE, que estabelece um quadro geral de igualdade de tratamento no emprego e na atividade profissional, pelos 28 Estados-Membros, permitiu, segundo o Eurobarómetro, não apenas um aumento de tolerância relativamente aos grupos em risco de discriminação, mas também que os cidadãos europeus estivessem mais informados sobre os seus direitos em caso de discriminação.
                  

                     No entanto, ainda permanecem desafios à aplicação da Diretiva relativa à igualdade no emprego.
                  

                     Segundo o TUE, a União funda-se nos valores do respeito pela dignidade humana, da liberdade, da democracia, da igualdade, do Estado de direito e do respeito pelos direitos do Homem e deve combater a exclusão social e as discriminações em razão do sexo, raça ou origem étnica, religião ou crença, deficiência, idade ou orientação sexual. De igual modo, nos Estados-Membros, deve prevalecer o pluralismo, a não discriminação, a tolerância, a justiça, a solidariedade e a igualdade entre mulheres e homens.
                  

                     Por considerar que o combate à discriminação no contexto do emprego e da atividade profissional só será eficaz se essa discriminação for digladiada de forma global – objetivo conseguido no documento em apreço, apoio e voto favoravelmente o presente relatório.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP abstained on this non-legislative, own-initiative report. This vote wasn't on the legislation itself, but on how it was being implemented. The report covered a wide range of sensitive issues such as discrimination based on gender, ethnicity, nationality sexual orientation etc., and rightly condemned aspects such as harassment and violence. However the report then went on to call for wide-reaching Commission action and EU legislation such as data collection, information campaigns, adopting the EU framework on racism and called for further harmonisation of laws regarding secularism. The only people that should decide these things are our elected and accountable national governments, not EU bureaucrats in Brussels. While UKIP cannot support more EU action and spending of taxpayer's money, we do not want to appear to oppose equality or against fighting discrimination.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente por considerar fundamental que a UE deve combater a exclusão social e as discriminações; devem prevalecer o pluralismo, a não discriminação, a tolerância, a justiça, a solidariedade e a igualdade entre mulheres e homens.
                  

                     Contudo, de acordo com os dados da Agência dos Direitos Fundamentais da União Europeia, 40 % da população cigana que procuram emprego são vítimas de discriminação, 75 % dos casais homossexuais não dão as mãos em público, 38 % dos judeus inquiridos admitem que não usam vestes simbólicas em público, 37 % dos muçulmanos inquiridos declararam que foram vítimas de discriminação e 11 % que foram vítimas de crimes de ódio. Globalmente, a situação tem um impacto negativo sobre a coesão social, bem como no respeito pelos direitos fundamentais e os casos denunciados devem ser abordados de forma séria.
                  

                     Os dados disponíveis sobre a igualdade ainda são muito escassos, devido, nomeadamente, ao facto de a Diretiva relativa à igualdade no emprego não exigir que os Estados-Membros os recolham.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas del S&D se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport visant à évaluer la mise en œuvre de la directive 2000/78/CE sur l'égalité de traitement. Cette directive, adoptée il y a maintenant 16 ans, met en place un cadre général afin d'assurer le respect de l'égalité de traitement entre les personnes sur leur lieu de travail, quels que soient leur religion ou leurs convictions, leur handicap, leur âge ou leur orientation sexuelle.
                  

                     Dans cette résolution, le Parlement européen demande notamment l'adoption de cadres européens pour la mise en œuvre de stratégies nationales visant à lutter contre l'antisémitisme et l'islamophobie. Il s'agit là d'une demande importante dans le contexte actuel de montée des populismes.
                  

Virginie Rozière (S&D),
par écrit. – La directive sur l'égalité en matière d'emploi fournit un cadre général visant à lutter contre les discriminations fondées sur l'âge, l'orientation sexuelle, le handicap, la religion ou les convictions.
                  

                     Toutefois, elle ne suffit pas à garantir la pleine égalité en matière d'emploi. De nombreuses discriminations subsistent sur le marché du travail, en particulier en ce qui concerne les femmes, les personnes LGBTI, les personnes âgées et les personnes handicapées. Ce rapport s'attache à combattre les discriminations fondées sur la religion, en proposant notamment l'adoption de cadres européens pour la mise en œuvre de stratégies nationales de lutte contre l'antisémitisme et le racisme. Il exhorte également à l'action en faveur de l'insertion des personnes handicapées, notamment par la promotion des modèles de ‘smart working’.
                  

                     Ce rapport appelle par ailleurs à promouvoir l'intégration sur le marché du travail pour tous les travailleurs, quel que soit leur âge, notamment par le biais de la formation professionnelle.
                  

                     Enfin, il invite à prévenir les discriminations fondées sur l'orientation sexuelle, notamment en réexaminant les textes de loi et les pratiques.
                  

                     Dans la mesure où la pleine égalité en matière d'emploi est un impératif essentiel, j'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – De acordo com o Tratado da União Europeia, esta funda-se nos valores do respeito pela dignidade humana, da liberdade, da democracia, da igualdade, do Estado de direito e do respeito pelos direitos do Homem, devendo combater a exclusão social e as discriminações.
                  

                     Quinze anos após a adoção da Diretiva relativa à igualdade no emprego, cujo objetivo final foi a criação de condições equitativas no que se refere à igualdade no emprego e na atividade profissional, ainda permanecem desafios a superar.
                  

                     Atualmente, os europeus são mais tolerantes em relação aos grupos em risco de discriminação, estando também mais bem informados sobre os seus direitos em caso de discriminação. Apesar disso, continua a ser necessário envidar esforços capazes de reforçar o diálogo entre os governos, a sociedade civil e os parceiros sociais, sensibilizando também o público em geral.
                  

                     A necessidade de uma maior participação no mercado de trabalho no futuro, bem como a garantia dos rendimentos a longo prazo, tornam essencial encontrar mecanismos mais eficazes de conciliação da vida profissional com a vida privada, pelo que concordo genericamente com este relatório que foca as questões anteriormente descritas, tendo-o votado favoravelmente.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui dresse un bilan de la mise en œuvre de la directive de 2007 portant création d'un cadre général en faveur de l'égalité de traitement en matière d'emploi.
                  

                     S'il est vrai que la très grande majorité des États membres ont inscrit dans leur constitution le principe de l'égalité de traitement au regard de motifs de discrimination spécifiques, dans les faits, on assiste au sein de l'Union à la persistance de cas de discrimination et de harcèlement.
                  

                     Dans ce sens, ce rapport souligne l'importance de protéger les travailleurs handicapés de toute forme de discrimination sur leur lieu de travail. De manière plus générale, l'âge, le sexe, l'orientation sexuelle, l'origine ou encore la religion ne doivent être la source de discriminations en matière d'emploi.
                  

                     Ainsi, ce texte demande le renforcement du rôle des organismes nationaux de promotion de l'égalité, l'amélioration de la mise en œuvre du principe d'égalité entre les hommes et les femmes dans les politiques de l'emploi, ou encore l'amélioration des mécanismes de traitement des plaintes au niveau national.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe ya que su contenido es positivo en tanto que identifica los principales problemas y retos de la aplicación de dicha Directiva y propone recomendaciones a la Comisión y los Estados Miembros con los que estamos de acuerdo para eliminar la discriminación por motivos de sexo, religión, creencias, discapacidad, edad u orientación sexual y garantizar la igualdad de trato en el empleo. Entre otras, algunas destacadas que nos parecen muy positivas son: que la Comisión presente una Directiva sobre el permiso para cuidadores/as; una mejora y transversalización de los datos disponibles sobre igualdad, incluidas las estadísticas armonizadas y homogéneas; proporcionar formación continua a los stakeholders sobre legislación en el empleo; fortalecer y apoyar a las organizaciones de la sociedad civil que trabajan en esta materia; medidas para lograr que el sector privado asuma su responsabilidad en la creación de un entorno libre de discriminación; la adopción de un marco europeo de estrategias nacionales de lucha contra el antisemitismo y la islamofobia; reconocer las cláusulas sociales en los contratos públicos o la aplicación de la legislación efectiva (refundición GED) para asegurar la protección de todas las personas trans, entre otras.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für die weitere Anwendung der Gleichbehandlungsrichtlinie für den Bereich Beschäftigung gestimmt.
                  

                     Sie stammt aus dem Jahre 2000 und nahm sich zum Ziel, mehr Gleichbehandlung in Beschäftigung und Beruf zu erreichen. Nach gut 15 Jahren sind deutliche Erfolge zu sehen; dennoch gibt es nach wie vor Herausforderungen in diesem Bereich. Die Richtlinie beinhaltet noch Verbesserungsvorschläge und sollte daher weiterhin angewendet werden.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe que evalúa la aplicación de la directiva sobre igualdad en materia de empleo puesto que reconoce e identifica los problemas fundamentales en la implementación de esta directiva, como la falta de datos en materia de igualdad, las carencias en la información y en el apoyo a las víctimas o las barrreras en el acceso a la justicia y a la reparación en caso de vulneraciones de la misma.
                  

                     Asimismo, el informe realiza una serie de recomendaciones que considero positivas como la necesidad de adoptar un marco europeo para combatir entre otros la islamofobia, o la necesidad de que los Estados miembros implementen la legislación para asegurar la protección de las personas transgénero, así como para que posibiliten el reconocimiento mutuo de todos tipo de uniones, regímenes matrimoniales y derechos parentales. Al apoyar estas recomendaciones, mi voto ha sido favorable.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report which calls for a comprehensive approach on combating discrimination in employment and occupation. We urgently need to adapt workplaces and to provide assistance, education and training for people with disabilities. In the UK in 2015, only 48% of people with disabilities were in employment.

Branislav Škripek (ECR),
písomne — Správa sa zaoberá mnohými oblasťami nediskriminácie v zamestnaní a povolaní a navrhuje viaceré dôležité opatrenia, napríklad vo vzťahu k ľuďom so zdravotným postihnutím. No zároveň vyvíja tlak na prijatie veľmi kontroverznej horizontálnej antidiskriminačnej smernice, ktorá už je roky zablokovaná a ktorá tiež kladie neprimeraný dôraz na boj proti homofóbii a transfóbii, ako aj na špecifickú ochranu skupín transsexuálnych a intersexuálnych osôb. Prijaté uznesenie svojimi návrhmi a odporúčaniami tiež zasahuje do oblastí, ktoré sú výhradne v kompetencii členských štátov, preto som hlasoval proti.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne – Smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní stanovuje minimálne požiadavky, ale členské štáty smú stanoviť vyššiu úroveň ochrany vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch. Avšak pri implementácii smernice o rovnakom zaobchádzaní sa stále stretávame s problémami. Podľa údajov z Agentúry EÚ pre ľudské práva vyplýva, že s diskrimináciou sa stretáva mnoho rómskych uchádzačov o prácu, diskriminácia je pri zamestnávaní žien, starších ľudí, zdravotne hendikepovaných a pri odmeňovaní mužov a žien. Preto je potrebné vyvinúť úsilie o zintenzívnenie dialógu medzi vládami, občianskou spoločnosťou a sociálnymi partnermi o všetkých dôvodoch diskriminácie a zvýšiť povedomie v radoch verejnosti. Prieskumy jednoznačne preukázali, že existuje veľký nesúlad medzi mierou prejavovanej diskriminácie a oznámených prípadov diskriminácie. Preto zapojenie širokej verejnosti by pomohlo tento nesúlad odbúrať, diskriminovaní jednotlivci by mali vedieť, kde a na akú inštitúciu sa obrátiť o pomoc a predovšetkým, aby obete vedeli rozpoznať diskriminačnú situáciu. Návrh uznesenia som podporila, pretože považujem uplatňovanie smernice o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní za veľmi dôležité.
                  

Bart Staes (Verts/ALE),
schriftelijk. – Het initiatiefverslag van Renate Weber gaat over de richtlijn tot het instellen van een algemeen kader voor gelijke behandeling in arbeid en beroep van 2000. Die richtlijn verplicht lidstaten om bescherming te bieden tegen elke vorm van discriminatie op grond van geslacht, ras of etnische afkomst, godsdienst of overtuiging, handicap, leeftijd of seksuele geaardheid in arbeid en beroep. Door het veranderende politieke klimaat van angst om werkloosheid en de vluchtelingencrisis nemen racisme en discriminatie toe, ook op de arbeidsmarkt. Om dit in te dammen vraagt het Europees Parlement aan de Raad om het aannemen van de horizontale anti-discriminatierichtlijn niet te blokkeren.
                  

                     Daarnaast is het consistent toepassen van anti-discriminatiewetgeving belangrijk in preventieve strategieën rond radicalisering. Het verslag verwijst ook naar de noodzaak om minder valide werknemers te beschermen en ijvert voor het gebruik van sociaal verantwoorde openbare aanbestedingen. Voorts moeten de lidstaten meer doen om transgenders en klokkenluiders te beschermen, gebruik maken van genderbudgettering en sterke nationale arbeidsinspecties organiseren. We roepen de Commissie ook op om nieuwe wetgevende voorstellen te doen om de moederschapsrichtlijn, de zorgverlofrichtlijn en de wetgeving over vaderschapsverlof te versterken. Voor mij is dit de evidentie zelve in deze 21e eeuw en daarom stemde ik voor.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Akákoľvek diskriminácia v zamestnaní na základe pohlavia, veku, rasy, presvedčenia či iných faktorov, ktoré sú subjektívnymi osobnými danosťami, je neprijateľná. Bolo by však chybou, keby sme sa v snahe o rovnosť vydali cestou kvót, ktoré nič neriešia a boli by len ďalšou formou diskriminácie.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Prihvaćam izvješće o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ, jer smatram potrebnom borbu protiv socijalne isključenosti i diskriminacije. Europska unija se temelji na vrijednostima slobode, demokracije, jednakosti, poštivanja ljudskog dostojanstva i poštivanja ljudskih prava te mora poticati pomoć za osobe koje su se susrele s bilo kojom vrstom diskriminacije.
                  

                     Žene su i dalje žrtve višestruke izravne i neizravne diskriminacije na tržištu rada te je to potrebno promijeniti. Također, svaku diskriminaciju povezanu sa starošću osobe, rasom ili etničkom pripadnošću, jezikom, vjerom, političkim ili drugim uvjerenjem, nacionalnim ili socijalnim podrijetlom i sve ostale vrste diskriminacije s kojima se ljudi susreću prilikom zapošljavanja potrebno je suzbiti. Prema Direktivi države članice su se dužne boriti protiv svih vrsta diskriminacije prilikom zapošljavanja ljudi.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Ich erinnere daran, dass die ‘Gleichbehandlungsrichtlinie’ ursprünglich nur für Menschen mit Behinderungen auf dem Arbeitsmarkt Anwendung finden sollte. In der Tat sollten Arbeitnehmer aufgrund einer Körperbehinderung nicht schlechter gestellt werden. Dann wurde jedoch das bereits bestehende Themenfeld auf alle möglichen Diskriminierungsgründe ausgeweitet, darunter ‘Gender’ und ‘sexuelle Orientierung’. Das kommt nicht von ungefähr! In dieser Form muss man die Gleichbehandlungsrichtlinie ablehnen und alle nationalen Regierungen auf die Gefahren dieses Richtlinienentwurfs hinweisen. Deswegen habe ich gegen diese Entschließung gestimmt.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Europska unija temelji se na vrijednostima slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i bori se protiv socijalne isključenosti i diskriminacije. Pri utvrđivanju svojih politika, EU je usmjeren na borbu protiv diskriminacije na temelju spola, rase i vjere. Nediskriminacija u zapošljavanju uspješna je samo ako se protiv diskriminacije bori na svim područjima života.
                  

                     Žene, a osobito trudnice i majke, najteže su pogođene nezaposlenošću i žrtve su negativne diskriminacije u pogledu zapošljavanja. Svaka peta mlada osoba u Europskoj uniji traži posao, a ukupan trošak nezaposlenosti mladih procjenjuje se na 153 milijarde eura godišnje. Također, i stariji radnici još uvijek su često izloženi diskriminaciji na osnovi starosti ili stereotipa.
                  

                     Podržavam Izvješće o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja, jer smatram da svi radno sposobni ljudi moraju imati jednaka prava za zaposlenje i pritom ne biti žrtve bilo kakve diskriminacije.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o uporabi Direktive Sveta o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju).
                  

                     Pozdravljamo, da so skoraj vse države članice v svojo ustavo vključile splošno načelo enakega obravnavanja zaradi različnih oblik diskriminacije. Države članice bi morale odpraviti naravne, socialne in politične ovire, ki dejansko preprečujejo izvajanje načela enakosti in omejujejo svobodo evropskih državljanov.
                  

                     Koncept univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne povezanosti človekovih pravic ne sme biti zgolj pravno načelo, ki velja bolj v teoriji kot v praksi, saj so različni vidiki človekove identitete v že obstoječih pravnih instrumentih Evropske unije ločeno obravnavani.
                  

Pavel Svoboda (PPE),
písemně. – Při hlasování o zprávě o provádění směrnice o rovnosti v zaměstnání jsem se hlasování zdržel, protože se především domnívám, že mnoho z témat, kterých se tato zpráva dotýká, nemusí být nutně řešeno na unijní úrovni a může být ponecháno v kompetenci členských států. Ačkoli plně podporuji rovnost v zaměstnání stejně jako vyhodnocování účinnosti nástrojů, které napomáhají k její realizaci, domnívám se, že jde o téma, které by nemělo sloužit jako záminka k realizaci politických cílů, které často mají s rovností v zaměstnání jen málo společného.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – A jelentés elemzi a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv 15 éves tapasztalatait, javaslatokat fogalmaz meg a további fejlesztések érdekében. A jelentéstevő kiegyensúlyozott anyagot készített, amely magában foglalja a nem, faj, vallás, politikai meggyőződés, fogyatékosság, életkor, vagy szexuális beállítottság miatti megkülönböztetés aspektusait is. Annak ellenére, hogy egyes tagállamok túl is teljesítették az irányelv végrehajtását – ezért a munkavállalók jobban informáltak –, mások még sajnos le vannak maradva. A jelentés a hiányosságok között említi az egyenlőségi adatok, a tudatosság, a civil és szociális társadalom szerepének és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés hiányát. Fontosnak tartom, hogy a jelentés nagy hangsúlyt fektet az életkori és fogyatékosságbeli diszkriminációra, az adatgyűjtés fontosságára és az élethosszig tartó tanulásra, képzésre. Fontosnak tartom a foglakoztatási egyenlőségről szóló felülvizsgálatot, úgy vélem, hogy mindenféle diszkriminációt mellőzni kell, ezért szavazatommal támogattam a jelentést. Meggyőződésem, hogy a magyar kormánynak is több célzott intézkedést kellene bevezetnie, hogy a gyakorlatban is érvényesüljön az egyenlőség elve.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Równe traktowanie w obszarze pracy i zatrudnienia to warunek konieczny dla rozwoju gospodarek unijnych. Nie ulega wątpliwości, że mimo ogromnych postępów kobiety, osoby niepełnosprawne oraz mniejszości są nadal gorzej traktowane przez pracodawców niż mężczyźni. Co więcej, niestety jeszcze w bardzo wielu dziedzinach osoby te napotykają problemy, bariery i ewidentną nierówność. Przede wszystkim przejawia się to w odmiennej wysokości wynagrodzenia otrzymywanego za taką samą pracę przez mężczyzn i kobiety.
                  

                     Ponadto, najbardziej dyskryminowanymi grupami społecznymi w obszarze zatrudnienia są żydzi, sikhowie i muzułmanie (zwłaszcza kobiety). Przekonania religijne nie powinny mieć żadnego wpływu na ocenę jakości pracy pracownika ani na postrzeganie go jako zdolnego lub niezdolnego do wykonywania obowiązków służbowych.
                  

                     W przedstawionym sprawozdaniu poruszono wiele kwestii kluczowych dla osiągnięcia równości w obszarze zatrudnienia i pracy, jednakże sprawozdawczyni w przygotowanym tekście wykroczyła poza kompetencje wspólnotowe. Wezwanie bowiem Komisji Europejskiej do pilnego przedstawienia nowego projektu dyrektywy w sprawie urlopu macierzyńskiego i wzmocnienia przepisów w zakresie urlopu ojcowskiego nie może być zrealizowane, gdyż polityka prorodzinna należy do obszaru kompetencji wyłącznych państw członkowskich.
                  

                     Należy również podkreślić, że żadne propozycje nie powinny wiązać się nieproporcjonalnymi obciążeniami dla pracodawców lub usługodawców, gdyż ich osłabienie negatywnie wpłynie na rynek pracy ze szkodą przede wszystkim dla pracowników.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Susțin acest raport deoarece el evaluează cu atenție aplicarea Directivei privind egalitatea de tratament în cazul ocupării forței de muncă, după 15 ani de la adoptare, și prevede recomandări pentru îmbunătățirea situației.
                  

                     Printre principalele aspecte abordate în acest raport se numără: lipsa de date despre egalitate, problema conștientizării, rolul societății civile și accesul la justiție.
                  

                     Documentul subliniază că, în pofida aplicării foarte pozitive a directivei în multe state membre, încă mai există probleme și provocări precum finanțarea, raportarea cazurilor de discriminare și accesul la informație și justiție.
                  

                     Consider că partenerii sociali și societatea civilă, inclusiv organismele de promovare a egalității, trebuie să fie implicați în aplicarea efectivă a egalității în cazul ocupării forței de muncă.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je me suis prononcé en faveur du texte. Au vu de la nécessité d'augmenter à l'avenir la participation au marché du travail, ainsi que de garantir la sécurité des revenus à long terme, il importe de trouver de meilleures solutions pour concilier la vie professionnelle et la vie familiale, y compris la prise en charge d'un membre de la famille. Par conséquent, votre rapporteure espère que le rapport annuel 2013 du comité de la protection sociale de la Commission, dans lequel il est indiqué que l'organisation d'un système de prise en charge de longue durée jouera un rôle déterminant au regard de la participation à la société et au marché du travail, sera bientôt transposé dans la pratique.
                  

                     La discrimination touche à tous les aspects de la vie des gens et l'emploi n'est que l'un d'entre eux. Toute évolution implique des changements et notre société doit s'adapter aux contextes culturels actuels. L'environnement de travail doit également être adapté; pour ce faire, la Commission et les États membres ne devraient pas se concentrer uniquement sur la législation, mais aussi sur la création d'une culture du travail et sur le bien-être de tout un chacun.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The Employment Equality Directive was created to protect against discrimination on grounds of religion or belief, age, disability and sexual orientation in the areas of employment, occupation and vocational training. While such measures are vital to ensure equal access to employment, occupation but also for societal cohesion, I believe that discrimination is addressed more effectively at national level, as its roots often lie in specific national historical, cultural and social dynamics. This is why I abstained from voting on this report.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Krajnji cilj Direktive o jednakosti pri zapošljavanju je stvaranje jednakih uvjeta za sve u pogledu jednakosti pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja. Unatoč povećanju percepcije diskriminacije, brojne žrtve diskriminacije i dalje nisu svjesne svojih prava ili se zbog različitih faktora kao što su manjak povjerenja u nadležna tijela država članica ili zbog složenih i dugotrajnih pravnih postupaka ne usude poduzeti zakonske mjere protiv diskriminirajućih praksi.
                  

                     Izražavam žaljenje zbog toga što shvaćanje ljudskih prava kao univerzalnih, nedjeljivih i međusobno povezanih kao pravno načelo vrijedi više u teoriji nego u praksi, s obzirom na to da se u postojećim pravnim instrumentima EU-a različiti aspekti ljudskog bića tretiraju odvojeno. Nadam se da će sve države članice ukloniti prirodne, društvene i ekonomske prepreke koje onemogućuju ostvarenje načela jednakosti i ograničavaju slobodu europskih građana, stoga sam podržala ovo Izvješće o primjeni direktive o jednakosti pri zapošljavanju.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog resolucije o uporabi direktive o enakosti pri zaposlovanju sem podprla, saj menim, da je v EU še vedno prisotna diskriminacija pri zaposlovanju, ki negativno vpliva na vse vidike življenja in ima tudi negativne posledice za posameznika.
                  

                     Države članice morajo poskrbeti za sistematično uskladitev zakonodaje in izvajanje načela enakega obravnavanja.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe ya que su contenido es positivo en tanto que identifica los principales problemas y retos de la aplicación de dicha Directiva, y propone recomendaciones a la Comisión y los Estados Miembros con los que estamos de acuerdo para eliminar la discriminación por motivos de sexo, religión, creencias, discapacidad, edad u orientación sexual y garantizar la igualdad de trato en el empleo. Entre otras, algunas destacadas que nos parecen muy positivas son: que la Comisión presente una Directiva sobre el permiso para cuidadores/as; una mejora y transversalización de los datos disponibles sobre igualdad, incluidas las estadísticas armonizadas y homogéneas; proporcionar formación continua a los stakeholders sobre legislación en el empleo; fortalecer y apoyar a las organizaciones de la sociedad civil que trabajan en esta materia; medidas para lograr que el sector privado asuma su responsabilidad en la creación de un entorno libre de discriminación; la adopción de un marco europeo de estrategias nacionales de lucha contra el antisemitismo y la islamofobia; reconocer las cláusulas sociales en los contratos públicos o la aplicación de la legislación efectiva (refundición GED) para asegurar la protección de todas las personas trans, entre otras.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Ce rapport a pour principe général l'obsession récurrente de l'UE pour la lutte contre les discriminations et dans le cas présent en matière d'emploi.
                  

                     L'agence des droits fondamentaux de l'Union Européenne indique que 40 % des demandeurs d'emploi roms sont victimes de discriminations; que 75 % des homosexuels ne tiennent pas la main de leur partenaire en public; que 38 % des sondés juifs ont admis ne pas porter de vêtements ayant une dimension symbolique en public; et que 37 % des musulmans interrogés ont déclaré avoir été victimes de discriminations.
                  

                     L'utilisation de ces statistiques par le rapporteur n'ayant, pour certaines, aucun lien direct avec la discrimination en matière d'emploi démontre sa volonté de pervertir le fond du sujet.
                  

                     Alors que certaines données indiquent clairement un recul des discriminations et une information de plus en plus complète des droits des victimes de discrimination, le rapport dénonce exactement l'inverse.
                  

                     Il n'a plus vocation à défendre l'égalité en matière d'emploi. Il a plutôt pour objectif de booster le communautarisme en installant, notamment, un terrorisme judiciaire avec pour conséquence un morcellement de la société.
                  

                     Il ne fait évidemment aucunement mention de l'immigration massive que les pays membres subissent depuis des décennies.
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – Poszukiwanie odpowiednich rozwiązań legislacyjnych w sprawie równego traktowania na rynku pracy jest istotnym celem wspólnej polityki unijnej. W sprawozdaniu zostały jednak ujęte kwestie światopoglądowe stojące w sprzeczności z tradycją, kulturą, porządkiem społecznym i prawnym pewnych krajów członkowskich. Aspekty dotyczące niedyskryminacji ze względu na wiek, płeć, stopień niepełnosprawności są w pełni akceptowalne, jednakże do pozostałych zapisów dotyczących uznawania statusów partnerskich czy praw rodzicielskich należy podejść z pewną dozą rezerwy, by działania te nie były narzucane wbrew woli państw członkowskich. Z tego powodu postanowiłem wstrzymać się od głosu.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az Európai Unióról szóló szerződés szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékein alapul. Tizenöt év telt el a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv elfogadása óta, amelynek végső célja az egyenlő versenyfeltételek megteremtése a foglalkoztatás és a munkavégzés tekintetében. A most tárgyalt dokumentumot támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — Hemos votado a favor de este informe ya que su contenido es positivo en tanto que identifica los principales problemas y retos de la aplicación de dicha Directiva, y propone recomendaciones a la Comisión y los Estados Miembros con los que estamos de acuerdo para eliminar la discriminación por motivos de sexo, religión, creencias, discapacidad, edad u orientación sexual y garantizar la igualdad de trato en el empleo. Entre otras, algunas destacadas que nos parecen muy positivas son: que la Comisión presente una Directiva sobre el permiso para cuidadores/as; una mejora y transversalización de los datos disponibles sobre igualdad, incluidas las estadísticas armonizadas y homogéneas; proporcionar formación continua a los stakeholders sobre legislación en el empleo; fortalecer y apoyar a las organizaciones de la sociedad civil que trabajan en esta materia; medidas para lograr que el sector privado asuma su responsabilidad en la creación de un entorno libre de discriminación; la adopción de un marco europeo de estrategias nacionales de lucha contra el antisemitismo y la islamofobia; reconocer las cláusulas sociales en los contratos públicos o la aplicación de la legislación efectiva (refundición GED) para asegurar la protección de todas las personas trans, entre otras.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted for, as the EU and its MS must step up their efforts to fight discrimination, including by changing the social and political climate that is more and more tolerant towards extremism, racism and xenophobia, fuelling and exploiting fears about unemployment and the refugee crisis.
While the Employment Equality Directive has been transposed in all 28 Member States, non-discrimination in the field of occupation and employment is only effective if discrimination is comprehensively combated in all areas of life.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Palankiai vertinu tai, kad visos valstybės narės teikia dotacijas, subsidijas arba mokesčių lengvatas, pvz., neįgaliesiems tinkamas sąlygas sudarantiems darbdaviams, ir taip skatina darbdavius pritaikyti darbo vietas ir atverti darbo rinkos galimybes neįgaliesiems, taip pat užtikrinti visiems asmenims galimybę naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the application of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation (‘Employment Equality Directive’). The report stipulates that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall aim to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation. Moreover, it points out that, according to the EU Agency for Fundamental Rights, all forms of discrimination, including multiple and intersectional discrimination, to a great extent hinder the deployment of human capital and constitute a barrier to career development. I voted in favour because I am of the opinion that non-discrimination in the field of occupation and employment is only effective if discrimination is comprehensively combated in all areas of life.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – La presente Directiva relativa a la Igualdad de Trato en el Empleo, adoptada hace 15 años, establece un marco general para garantizar la igualdad de trato en el lugar de trabajo de las personas de la UE, independientemente de su religión, convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual. Este informe examina los retos que aún existen en la implementación de la mencionada Directiva y busca posibles maneras de mejorarla. En apoyo firme a la aplicación del principio de igualdad en el trabajo, y consciente de que subsisten, por ejemplo, brechas salariales entre hombres y mujeres que habrá que seguir reduciendo, he votado afirmativamente.
                  

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque evalúa la aplicación de la Directiva sobre la igualdad de trato en el empleo desde su adopción y dibuja las recomendaciones para futuras mejoras adicionales. Tiene un enfoque equilibrado sobre los aspectos más importantes como la discriminación por motivos de sexo, de origen racial o étnico, religiosos o de convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual.
                  

                     También destaca que a pesar de que algunos Estados miembros han ido más allá en la aplicación de los requisitos de la Directiva, y que los europeos son tolerantes con los colectivos en riesgo de discriminación y además están mejor informados acerca de sus derechos, los retos para la implementación de la Directiva todavía existen.
                  

                     Gracias a las enmiendas socialistas se fortalecieron aspectos relacionados con la edad y la discriminación por discapacidad, sobre la presentación de informes, la recopilación de datos, la discriminación múltiple, la formación continua y el aprendizaje. También se incorporó un párrafo sobre la conciliación entre la vida laboral y personal (maternidad, cuidadores, permisos de paternidad) y otro en que se defiende la ‘calidad’ del empleo para las personas con discapacidad, así como la eliminación del lenguaje discriminatorio contra migrantes y refugiados.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report which calls for a comprehensive approach on combating discrimination in employment and occupation. We urgently need to adapt workplaces and to provide assistance, education and training for people with disabilities. In the UK in 2015, only 48% of people with disabilities were in employment.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Dit verslag betreft de toepassing van de richtlijn gelijke behandeling in arbeid en beroep. Ik stemde voor dit verslag omdat het enkele belangrijke thema's aanraakt zoals discriminatie, vrijheid van godsdienst, LGBTI-kwesties, personen met een handicap, leeftijdsvereisten, enz. Ook wordt erin benadrukt dat in het wetgevingsproces op alle niveaus rekening moet worden gehouden met de administratieve lasten voor micro-, kleine en middelgrote ondernemingen en dat geplande maatregelen aan een evenredigheidstoets moeten worden onderworpen.
                  

Paavo Väyrynen (ALDE),
kirjallinen. – Mietintö yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista puuttui liialti jäsenvaltioiden oikeuksiin työelämä- ja sosiaalipoliittisen lainsäädännön osalta. Näistä syistä en kannattanut mietinnön hyväksymistä.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport fait le bilan de la directive du 27 novembre 2000, dite directive ‘égalité au travail’, portant sur la lutte contre les discriminations au travail.
                  

                     C'est un bon outil de l'Union européenne mais il demeure mal appliqué dans les États malgré sa transposition juridique. Il est et restera insuffisant voire illusoire tant que la directive transversale en matière de lutte contre les discriminations ne sera pas adoptée. Or, celle-ci, proposée par la Commission en 2008 et adoptée par le Parlement en 2009, est aujourd'hui, comme d'autres, bloquée par le Conseil et donc par les États membres.
                  

                     Je partage largement les constats de ce rapport sur l'augmentation des discriminations dans l'UE, notamment à l'égard des femmes, des LGBT ou encore en raison de la religion ‘utilisée comme substitut de la race sur la base de l'appartenance réelle ou supposée….’ . Les chiffres, notamment de l'Agence des droits fondamentaux, sont éloquents.
                  

                     J'ai donc voté pour ce rapport mais suggère une fois encore que l'UE se dote des moyens ad hoc pour faire respecter les droits fondamentaux et l'égalité effective de ces droits plutôt que de concentrer son activité sur les plans de rigueur et les libéralisations qui aggravent leur violation.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – O objetivo da Diretiva de Igualdade de Tratamento no Emprego é criar condições equitativas no que se refere às relações e organização de trabalho, nomeadamente no tocante às questões de género, raciais e étnicas, religiosas, de orientação sexual, deficiência ou idade.
                  

                     O relatório avalia a aplicação da diretiva e fornece uma série de recomendações para o futuro. Como sabemos, a questão das discriminações múltiplas negativas, tanto em contexto laboral, como na sociedade como um todo, é um fator muito relevante de exclusão social, com implicações e consequências que têm impacto nos comportamentos culturais ou na estratificação social, no sentido de perpetuar as desigualdades.
                  

                     Entende-se que o relatório tem um bom enquadramento e apresenta respostas efetivas para um problema que não tem sido debelado e que vemos que tem tendência para crescer, em consequência das políticas de austeridade e de agressão imperialista.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Geht es nach diesem Bericht, soll die Gleichheit aller Menschen im Beruf hergestellt werden. In Wahrheit wird aber nichts anderes als Gesellschaftspolitik betrieben. Unter anderem würden Arbeitgeber, welche religiöse Symbole beschränken, teils gegen internationale Menschenrechtsnormen verstoßen. Grundsätzlich ist jegliche Art von Benachteiligung zu bedauern. Wenn aber auf der einen Seite ein Arbeitgeber, der religiöse Symbole verbietet, gegen Menschenrechtsnormen verstößt, und es auf der anderen Seite viele Unternehmen gibt, die aus Respekt/Ehrfurcht vor anderen Religionen in Kantinen kein Schweinefleisch mehr anbieten, hat das nichts mehr mit Gleichheit zu tun, sondern ist Unterwerfung unter andere Kulturen. Daher habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – The Employment Equality Directive is a landmark piece of European legislation, which sets out equality at the workplace and prohibits discrimination based on gender, sexual orientation, age, religious belief or disability. This is a prime example of the EU working to create social justice and a level playing field of high employment standards across Europe. This is the kind of progressive legislation which Leave campaigners would like to scrap. Labour MEPs will continue to fight so that UK citizens will retain the rights and protections the EU provides, regardless of the disastrous referendum outcome.
As a champion for the rights of people with disabilities and a member of the Disability Rights Intergroup in the European Parliament, I was happy to vote in favour of this report which calls for a comprehensive approach on combating discrimination in employment and occupation. We urgently need to adapt workplaces and to provide assistance, education and training for people with disabilities. In the UK in 2015, only 48% of people with disabilities were in employment.

Jadwiga Wiśniewska (ECR),
na piśmie. – Mimo postępu kulturowego i wysiłków, jakie podejmuje społeczeństwo i jego instytucje na rzecz zmniejszenia dyskryminacji, wciąż nie możemy mówić o równym traktowaniu, w przypadku tego sprawozdania – w obszarze zatrudnienia i pracy. Nadal istnieją znaczne dysproporcje między wynagrodzeniem kobiet i mężczyzn oraz między wysokością emerytur kobiet i mężczyzn. Nie tylko płeć jest czynnikiem różnicującym – sprawozdanie traktuje również o nierównościach ze względu na wyznanie religijne, niepełnosprawność czy wiek. Naszym obowiązkiem jest eliminowanie wszelkich dyskryminujących praktyk za pomocą instytucjonalnych działań i wskazywanie pożądanych rozwiązań. W tym ważnym sprawozdaniu znalazły się jednak zapisy ingerujące w kompetencje państw członkowskich UE, dlatego wstrzymałam się od głosu.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Cieľom smernice o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní a povolaní, ktorá je súčasťou aj slovenského právneho poriadku, je zabezpečiť, aby ľudia neboli diskriminovaní v prístupe na trh práce ani pri výkone svojho povolania. Smernica pritom stanovuje iba minimálne požiadavky tak, aby bol v celej Európskej únii zabezpečený určitý minimálny štandard, a členské štáty majú možnosť zaviesť pravidlá prísnejšie. Všeobecnú zásadu rovnakého zaobchádzania už väčšina štátov zahrnula do svojich ústav a následne do právnych poriadkov, nie všade je však v zamestnaní táto zásada dôsledne dodržiavaná. Správa Európskeho parlamentu sa preto zaoberala práve ešte stále pretrvávajúcou diskrimináciou v zamestnaní, ktorú pozorujeme napríklad v zamestnávaní žien, osôb so zdravotným postihnutím, ale aj voči ľuďom vyššieho veku či rozdielneho náboženského vyznania. Napriek tomu, že návrh správne identifikoval mnohé nedostatky, ktoré sa v členských štátoch objavujú, v niektorých svojich ustanoveniach bol v rozpore so zásadou subsidiarity, v dôsledku čoho som sa v záverečnom hlasovaní zdržala.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei a favor do relatório Weber, por partilhar das recomendações apresentadas no balanço de aplicação da Diretiva relativa à igualdade no emprego.
                  

                     Recordo que, apesar de uma aplicação globalmente positiva em muitos Estados-Membros, apenas em alguns países se garante sistematicamente que todos os seus textos jurídicos estejam em conformidade com o princípio da igualdade de tratamento, e são ainda menos os que os aplicam de forma sistemática.
                  

                     Recordo que a União Europeia se funda nos valores do respeito pela dignidade humana, da liberdade, da democracia, da igualdade, do Estado de direito e do respeito pelos direitos do Homem, devendo combater a exclusão social e as discriminações, como está plasmado no Tratado de Lisboa.
                  

                     Uma vez que um dos grandes obstáculos se prende com a obtenção de dados, destaco o apelo à harmonização de estatísticas homogéneas tendentes a colmatar as lacunas existentes a nível da recolha de dados sobre a igualdade de género, nomeadamente através do Eurostat, com o objetivo de integrar os dados desagregados relativos a todos os motivos de discriminação nos indicadores do Inquérito Social Europeu, de modo a lutar de forma concreta contra todas as discriminações relacionadas com o recrutamento e o mercado de trabalho.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju).
                  

                     Menim, da je pomembno, da si Evropska unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji.
                  

                     Nediskriminacija na področju poklicev in zaposlovanja pa je učinkovita samo, če se proti diskriminaciji borimo celovito na vseh življenjskih področjih, in sicer tako, da odpravimo ovire, ki omejujejo svobodo in enakost ter preprečujejo celovit razvoj človeka in dejansko udeležbo vseh delavcev v političnem, družbenem in gospodarskem ustroju posameznih držav članic.
                  
12.11.   Activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 (A8-0227/2016 - Marian Harkin)

Suulliset äänestysselitykset


Danuta Jazłowiecka (PPE). – Pani Przewodnicząca! Celem Europejskiego Funduszu Dostosowania do Globalizacji jest nie tyle pomoc pracownikom będącym ofiarą tego procesu, ale przede wszystkim wsparcie trwałego zatrudnienia na obszarach dotkniętych efektami zmian zachodzących w gospodarce. Pierwsze lata funkcjonowania funduszu bardzo wyraźnie pokazały, że wymagana jest elastyczność i szybkie reagowanie na pojawiające się trudności, zarówno po stronie państw członkowskich, jak i instytucji unijnych. Oceniany okres naznaczony był nieustanną ewolucją zasad funkcjonowania tego funduszu i dostosowywaniem go do pojawiających się wyzwań. Dlatego też wydaje się, iż jest on obecnie bardzo wygodnym instrumentem wspierania przedsiębiorstw przeżywających trudności związane z globalizacją oraz kryzysem gospodarczym.
                  

                     Konieczne jednak byłoby wprowadzenie zmian zapewniających skoordynowanie ze sobą omawianego funduszu oraz działań podejmowanych w ramach Europejskiego Funduszu Społecznego i Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego. Pozwoliłoby to podnieść skuteczność podejmowanych interwencji oraz uniknąć ponoszenia niepotrzebnych kosztów. Europejski Fundusz Dostosowania do Globalizacji nie może jednak zastępować odpowiedzialnej polityki restrukturyzacyjnej państw członkowskich. Ma on jedynie udzielać wsparcia w sytuacjach wyjątkowych, a nie być formą ucieczki od trudnych decyzji.
                  

                     Póki co, spośród stu trzydziestu wspartych przedsiębiorstw możemy odnaleźć zarówno przykłady efektywnych, jak i nieefektywnych działań. Widać więc, że są sytuacje, kiedy fundusz nie spełnił swojej roli, co w głównej mierze wynika ze złego przygotowania projektów działań. Dobrze byłoby wyciągnąć wnioski z tych porażek, tak aby nie popełniać błędów w przyszłości. Taką refleksję zawiera sprawozdanie, dlatego z pełną odpowiedzialnością popieram je w dzisiejszym głosowaniu.
                  

Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, ar dtús vótáil mé le mo ghrúpa sna vótaí go léir agus glacadh leis an tuarascáil gan aon deacracht in aon chor. Ní nach ionadh. Agus freisin ba mhaith liom mo chomhghleacaithe ó ALDE agus feisire ó mó thír féin, Éire, Marian Harkin, a mholadh as an dea-obair a dhéanann sí in a lán slite, go háirithe maidir leis an tuarascáil seo. Agus gan dabht ar bith tá an ciste seo thar a bheith tábhachtach do na daoine a chaill na jabanna. Chonaic mé seo i mo cheantar féin, daoine a chaill jabanna i nDell, a chaill jabanna i Waterford Crystal agus mar sin de. Agus is cuimhin liom go ndúirt oibrí amháin liom nuair a chaill sí a jab agus nuair a chuala sí faoin gciste seo, dúirt sí gur bronntanas ó Dhia é. Dá bhrí sin, taispeánann sé an dea-obair is féidir linn a dhéanamh sa Chomhaontas agus ba chóir dúinn leanúint ar aghaidh leis an gciste seo chomh fada agus is gá.
                  

Danuta Jazłowiecka (PPE). – Pani Przewodnicząca! Chciałam Pani bardzo podziękować za umożliwienie i zgodę na pełne wypowiedzi przekraczające nawet limit czasu, który mamy. Dziękuję bardzo.
                  

Kirjalliset äänestysselitykset


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Si tratta di una relazione d'iniziativa abbastanza critica sull'applicazione del FEG per il periodo 2007-2014. In particolare viene sottolineato come spesso i casi di intervento del FEG siano connessi alle strategie di ristrutturazione di grandi imprese e multinazionali, senza un adeguato coinvolgimento dei lavoratori e dei loro rappresentanti.
                  

                     Vista la perfettibilità del FEG, in termini di trasparenza ed efficienza, si incoraggiano gli Stati membri beneficiari del FEG a pubblicare tutti i dati e le valutazioni dei casi e a rendere pubbliche le loro domande e relazioni definitive in modo tempestivo, nonché si invita la Commissione a rendere pubblici tutti i documenti relativi ai casi di intervento del FEG, oltre a effettuare approfondite valutazioni di impatto ex ante ed ex post che comprendano anche l'aspetto sociale, occupazionale ed economico. A questo proposito si condanna fortemente qualsiasi iniziativa di considerare il FEG come uno strumento di intervento per i posti di lavoro persi nell'UE in conseguenza di strategie commerciali decise a livello UE e si invita la Commissione a concedere lo status di economia di mercato solamente ai partner commerciali che soddisfano i cinque criteri da essa stabiliti. Per questi motivi ho votato a favore.
                  

Tim Aker (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) is basically EU dole money towards which British taxpayers are forced to pay. Where there has been a large and sudden loss of jobs in a region of a Member State, the government can apply for this EU funding which will be used for retraining and education of workers who have lost their jobs. This report looked at how the EGF performed between 2007 and 2014. The report of course says the EGF was a glowing success and calls for the programme to expand and have more resources to be dedicated to it. UKIP opposes the use of the EGF as British taxpayer's shouldn't be asked to pay for poor economic policies in other countries and by the EU.

Martina Anderson (GUE/NGL),
in writing. – This was generally a good report and I voted in favour. My Sinn Féin colleague was involved as negotiator at the Committee level where she proposed amendments aiming to increase transparency in the EGF process, increase the focus on reaching out to young people not in education, employment or training, and ensure that the funds do not get returned to the Commission unspent due to slow implementation or incompetence by national authorities. Overall the EGF as a fund helps workers when they are in need of help having been made redundant because they are the victims of deindustrialisation, globalisation, or the financial crisis, therefore we supported it.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – Au moment où des accidents industriels majeurs sont annoncés avec les dossiers Alstom et Caterpillar, qui risquent de précipiter des milliers de travailleurs au chômage, il était fondamental de rappeler l'utilité de ce dispositif doté annuellement de 150 millions d'euros, dont le fonctionnement peut encore être amélioré. Les procédures de déclenchement et d'instruction doivent pouvoir être accélérées afin que les moyens puissent être débloqués suffisamment tôt pour accompagner, en temps réel, les salariés victimes d'un licenciement.
                  

                     Dans la perspective d'un remaniement des critères d'attribution et de la nécessaire ré-industrialisation de l'Europe, nous avons interpellé la commissaire en charge de l'emploi, Marianne Thyssen, afin que soit privilégiée une approche préventive permettant de mieux anticiper les mutations technologiques et commerciales, d'accompagner davantage les entreprises en amont, notamment les PME, dans un monde en constante évolution.
                  

Laima Liucija Andrikienė (PPE),
in writing. – I have voted in favour of the report on the activities, impact and added value of the European Global Adjustment Fund (EGF). Initially the EGF was established by Regulation (EC) No 1927/2006 to allow solidarity with workers who lost their jobs in large-scale redundancies because of major structural changes in world trade patterns due to globalisation, where these redundancies have a significant adverse impact on the regional or local economy. The report underlines that the EGF has undergone numerous reforms since 2006. I welcome the fact that the EGF's scope has been broadened in order to include self-employed persons and persons not in education, employment or training (NEETs) and that the period of intervention has been extended up to 24 months, thus allowing many beneficiaries to access more extended training or educational programmes.

Pascal Arimont (PPE),
schriftlich. – Ursprünglich war der Europäische Fonds für die Anpassung an die Globalisierung (EGF) durch die Verordnung (EG) Nr. 1927/2006 eingerichtet worden, um Arbeitnehmer zu unterstützen, die ihren Arbeitsplatz infolge von Massenentlassungen verloren hatten. Der Anwendungsbereich des Fonds wurde zwischen 2009 und 2011 und für die Zeit ab 2013 auf Arbeitnehmer ausgeweitet, die infolge der weltweiten Finanz- und Wirtschaftskrise entlassen wurden. Seit 2013 fallen auch Selbständige in den Anwendungsbereich.
                  

                     Das wichtigste Ziel dieses Berichts ist es, die Tätigkeiten, Auswirkungen und den Mehrwert des Fonds für den Zeitraum zwischen 2007 und 2014 zu überprüfen. Außerdem ist es das Ziel, die Stärken und Schwächen der Reformen zu bewerten, die während dieses Zeitraums eingeführt wurden.
                  

                     Es ist wichtig, einen solchen Mehrwert zu messen, um überprüfen zu können, ob politische Maßnahmen auf Unionsebene, wie in diesem Fall der EGF, gerechtfertigt sind oder in Frage gestellt werden müssen. Meiner Meinung nach ist es weiterhin absolut notwendig, Arbeitnehmer zu unterstützen, die ihren Arbeitsplatz infolge von Massenentlassungen im Zuge von Strukturveränderungen im Welthandelsgefüge verloren haben. Langfristig bleibt es aber auch unabdinglich, faire und wirksame Rahmenbedingungen in Europa zu schaffen, um Arbeitsplätze und Industriestandorte in Europa nachhaltig zu sichern.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – J'ai voté favorablement à ce rapport sur le Fonds d'ajustement à la mondialisation, qui a été mis en place dans le but de compenser les effets destructeurs de la mondialisation sur les travailleurs. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés par de nouveaux postes, et les régions touchées connaissent déjà un marché de l'emploi difficile. Dans la plupart des cas, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés, au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union: les accords de libre-échange, en cours de négociation ou à venir, sont les principaux vecteurs de la perte massive d'emplois en Europe.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – The EGAF is the equivalent of the UK's unemployment benefit. Where there has been a sudden loss of jobs in a certain region a Member State can apply for this fund and the money will be used to help retrain the redundant workers. Between 2007 and 2014 there were 131 funding applications for EUR 542 million for 121 380 workers. That is almost EUR 4 500 per worker.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2007-2014 m. veiklos, poveikio ir pridėtinės vertės. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) tikslas – padėti darbuotojams, praradusiems darbą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir parodyti savo solidarumą su jais. Audito Rūmai pateikė 2007-2014 m. ataskaitą dėl EGF fondo veikimo, poveikio, pridėtinės vertės. EGF fonas sulaukė kritikos, kad kai kurios valstybės narės panaudojo dideles sumas iš EGF skiriamų lėšų tam, kad kompensuotų nacionalines darbuotojų pajamų paramos schemas. Audito Rūmų nuomone, šiuo atveju ES lėšų panaudojimas neturi pridėtinės vertės, o todėl labai svarbu, kad valstybės narės įvertintų konkrečiai šio paramos tipo pridėtinę vertę. Kritiškai įvertintos ir ilgos EGP patvirtinimo procedūros. Pritariu Audito Rūmų rekomendacijoms, kad būtina ES institucijoms apsvarstyti galimybę taikyti Europos socialinio fondo (ESF) sistemą kaip alternatyvą EGF, nes jos tikslas šalinti ilgalaikį struktūrinį disbalansą, visų pirma įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą programas.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport, qui souligne les conclusions de la Cour des comptes, à savoir que la quasi-totalité des travailleurs admissibles au titre du FEM ont pu bénéficier de mesures personnalisées et bien coordonnées, adaptées à leurs besoins individuels, et que près de 50 % des travailleurs qui ont bénéficié d'une assistance dans le cadre du FEM ont désormais retrouvé un emploi.
                  

                     Face aux dégâts sociaux provoqués par un capitalisme dérégulé, le FEM est un outil nécessaire qui a permis d'aider des milliers de travailleurs licenciés.
                  

                     Mais, et la fermeture scandaleuse de Caterpillar l'a encore démontré, il faut très rapidement prendre des mesures en amont pour éviter ces drames sociaux et humains. L'Europe doit pénaliser durement les entreprises qui opèrent des licenciements boursiers. Elle doit prendre des mesures strictes pour mettre fin à l'évitement fiscal et au rôle des paradis fiscaux. Enfin, elle doit redévelopper une politique industrielle basée sur des activités riches en innovation et en recherche et développement, que l'on ne délocalise pas facilement.
                  

                     Ceci doit bien évidemment s'accompagner d'une relance de l'investissement public, et donc de la demande, au sein de l'Union.
                  

Beatriz Becerra Basterrechea (ALDE),
por escrito. – Estoy a favor de este informe que analiza las actividades, el impacto y valor añadido del Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG). El FEAG se creó con objeto de ayudar y expresar solidaridad a los trabajadores despedidos como resultado de los grandes cambios estructurales en los patrones del comercio mundial.
                  

                     El informe, entre otras cosas, celebra la ampliación del período de financiación de uno a dos años, pide que se pongan todos los medios para acelerar los procedimientos de solicitud y aprobación de los Fondos y al mismo tiempo destaca la preocupación por el hecho de que el FEAG haya tenido un impacto muy limitado sobre las pymes.
                  

                     Creo que es un instrumento fundamental y muy útil y debemos seguir mejorándolo y adaptándolo a los cambios que se van produciendo en la UE. Por ello, es necesario realizar estudios específicos del impacto de la globalización por sectores que le permitan elaborar propuestas que animen a las empresas a anticipar las mutaciones sectoriales y a preparar a sus trabajadores con antelación a los despidos y contra con una verdadera política industrial a nivel de la Unión que genere un crecimiento sostenible e integrador.
                  

Heinz K. Becker (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Initiativbericht von M. Harkin über die Tätigkeiten, die Auswirkungen und den Mehrwert des Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung zwischen 2007 und 2014 gestimmt, da darin deutlich aufgezeigt wird, wo die Stärken und Schwächen des Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung liegen. Mit dem Fonds sollen Gelder der Europäischen Union eingesetzt werden, um Arbeitnehmer zu unterstützen, die infolge weitreichender Strukturveränderungen im Welthandelsgefüge arbeitslos geworden sind. Der Einsatz des Geldes und die Auswirkungen müssen natürlich gewissenhaft evaluiert werden. Daher ist eine Aufforderung an jene Mitgliedstaaten, die Unterstützung aus dem EGF erhalten haben, sämtliche Daten und Bewertungen zu den betreffenden Fällen öffentlich zugänglich zu machen und eine Folgenabschätzung beizufügen, gerechtfertigt.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Il Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione è uno strumento pensato per fornire un sostegno supplementare ai lavoratori che risentono delle conseguenze dei grandi cambiamenti strutturali del commercio mondiale. Creato dal regolamento (CE) n. 1927/2006 si è rapidamente trasformato in una importante misura di reinserimento sociale, con tassi di successo che variano dal 4 % al 98 % a seconda del settore. Il FEG ha incluso nella sua sfera d'azione i lavoratori in esubero per effetto della crisi finanziaria ed economica globale, i lavoratori autonomi e quote di NEET in alcune regioni prestabilite.
                  

                     Si tratta di uno strumento che costituisce un grande valore aggiunto per rafforzare la dimensione sociale dell'Unione: per questo motivo ho deciso di sostenere la relazione Harkin. L'Europa deve sempre di più assicurare ai propri cittadini un miglioramento delle loro condizioni di vita e di lavoro. Bisogna promuovere un modello sociale europeo sempre più inclusivo che faccia della qualità dei servizi pubblici, della protezione e del dialogo sociale i suoi punti centrali.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) se creó en 2006 para ayudar a trabajadores que han perdido su empleo en despidos a gran escala como consecuencia de la globalización, cuando dichos despidos tienen una incidencia negativa importante en la economía regional o local. El FEAG ha sido objeto de modificaciones como la reducción del número de despidos en los criterios de intervención de 1000 a 500. Esto significa que el FEAG es más accesible para las regiones y para los Estados miembros más pequeños. Desde 2013 se incluyó a los trabajadores por cuenta propia y también, en las regiones elegibles en virtud de la Iniciativa sobre Empleo Juvenil, a los ‘ninis’.
                  

                     El informe final votado en comisión, aunque no es perfecto, incorpora medidas más progresistas que el borrador inicial, incluyendo una mayor accesibilidad para trabajadoras/es veteranos/as, mujeres, jóvenes y los madres/padres solteras/os. Reconoce que las mujeres se ven desproporcionadamente afectadas por la crisis y la austeridad. También contiene algunos puntos positivos en el aumento de la participación de las autoridades locales, los interlocutores sociales y la sociedad civil en el acceso, distribución y aplicación del FEAG. Hemos votado a favor.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – He apoyado el informe de la diputada Marian Harkin a la cual me gustaría felicitar por su gran labor. El informe se refiere a las actividades, impacto y valor añadido del Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización entre 2007 y 2014. Aun apoyando todo el informe en mi caso he diferido con mi grupo en dos votos ya que en mi opinión las mujeres sí se han visto afectadas de manera desproporcionada por la crisis y las políticas de austeridad. Estoy además de acuerdo con que aunque la tasa de reinserción laboral femenina es superior a la masculina, en el caso de la mujer se trata de una reinserción laboral mayoritariamente provisional e inestable debido a que debe atender las obligaciones de cuidado de la familia a la vez que busca un nuevo empleo o asiste a cursos de reciclaje profesional, así como a la falta de servicios de guardería y atención a los enfermos asequibles y de calidad.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport concerne les activités, l'incidence et la valeur ajoutée du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation entre 2007 et 2014. Le FEM a été créé en 2007 pour soutenir la réinsertion des travailleurs dans les régions et secteurs défavorisés par l'ouverture à la concurrence internationale. Il s'agit de financer les actions visant à accompagner la réinsertion des travailleurs licenciés sur le marché du travail en complément des dispositifs nationaux, et non en s'y substituant. Plusieurs problèmes: taux de réemploi variable, difficulté d'évaluation de l'efficacité et aides surtout versées aux travailleurs des grandes entreprises, et non aux PME ou aux indépendants. Or le problème est que la valeur ajoutée européenne du FEM reste faible. Alors que ce Fonds est destiné à accentuer l'efficacité des mesures nationales, un tiers des financements alloués au titre du FEM servent à compenser les programmes nationaux d'aide au revenu des travailleurs. Il reste néanmoins efficace pour soutenir des groupes ou des secteurs peu reconnus au niveau national. Le FEM compense les effets destructeurs liés à la mondialisation sur les travailleurs, mondialisation voulue par l'Union libre-échangiste. J'ai voté pour ce texte pour soutenir les travailleurs, mais en étant conscience du double langage de l'Union.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Condivido quanto contenuto nella relazione Harkin che analizza in modo critico l'utilizzo del Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione (FEG) tra il 2007 e il 2014. Ritengo di fondamentale importanza rendere questo Fondo più accessibile alle PMI e ai giovani, che sono tra le principali vittime della folle politica commerciale della UE. Per questo motivo ho inteso supportare col mio voto questo testo.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) se creó para ayudar a los trabajadores despedidos como resultado de los grandes cambios estructurales en los patrones del comercio mundial. El FEAG se concibió para hacer frente a situaciones de emergencia mediante una intervención rápida y una ayuda a corto plazo en respuesta a dificultades graves e imprevistas del mercado laboral que impliquen despidos a gran escala.
                  

                     Con este informe, que examina las actividades, impacto y valor añadido del FEAG entre 2007 y 2014, se plantean un conjunto de recomendaciones al objeto de mejorar el funcionamiento del fondo. Entre otros aspectos, se llama a prestar más atención al impacto de las políticas comerciales y los acuerdos comerciales en el mercado de trabajo europeo y pide a la Comisión que anticipe estos efectos; se reclaman medidas para que también puedan beneficiarse del mismo las pymes, empresas de economía social y cooperativas y se destaca la importancia de un diálogo social basado en la confianza mutua y la responsabilidad compartida, como el mejor instrumento para buscar soluciones consensuadas y puntos de vista comunes en la predicción, prevención y la gestión de los procesos de reestructuración.
                  

                     Por todo ello, he votado a favor.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo Parlamentas įvertino Europos globalizacijos fondo veiklą 2007-2014 metais ir pateikė gaires tolimesniems fondo veiklos tobulinimams. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) tikslas – padėti darbuotojams, praradusiems darbą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir parodyti savo solidarumą su jais. Parlamentas mano, kad dvimečių ir kitų ataskaitų nepakanka siekiant visiškai užtikrinti EGF skaidrumą ir veiksmingumą. Ragina EGF paramą gavusias valstybes nares viešai skelbti visus paramos atvejų duomenis ir vertinimus ir į paramos atvejų vertinimą įtraukti poveikio lytims vertinimą, taip pat labai skatina visas valstybes nares laiku viešai skelbti savo paraiškas ir galutines ataskaitas, kaip numatyta galiojančiame reglamente. EGF vertinimai rodo, jog šio fondo intervencijų rezultatams įtakos turi tokie veiksniai kaip remtinų darbuotojų išsilavinimo lygis ir kvalifikacija, taip pat atitinkamų darbo rinkų pajėgumas įsisavinti paramą ir šalių paramos gavėjų BVP. Parlamentas pabrėžia, kad tokiems veiksniams daugiausia įtakos turi ilgalaikės priemonės, kurias gali veiksmingai remti Europos struktūriniai ir investicijų fondai.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a jelentős világkereskedelmi szerkezetváltozások következtében (vállalkozásonként legalább 500 fő felett) elbocsátott munkavállalók támogatása, és a velük való szolidaritás kifejezése érdekében jött létre és az EGAA célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez való hozzájárulás és a fenntartható foglalkoztatás előmozdítása oly módon, hogy felkészíti az elbocsátott munkavállalókat egy új munkahelyre és ennek során támogatja őket. Szemben az Európai Szociális Alappal, a társfinanszírozási ráta sokkal alacsonyabb (60%), valamint a kérelmek elbírálásának futamideje átlagosan 41 hét (2013-as adat), és átlagosan fejenként kb. 4500 EUR támogatást biztosított.
                  

                     Magyarország eddig nem élt ezzel a lehetőséggel, hiszen tömeges létszámleépítések szinte kizárólag 2010 előtt történtek, illetve a meglévő eljárási szabályok egyelőre még mindig nem kellően rugalmasak hazánk számára. Az alap ugyanakkor jelentős eszköz a gazdasági válság következményei leküzdéséhez, ezért szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – In quanto strumento di adeguamento alle prospettive economiche ed esigenze del mercato del lavoro, il Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione (FEG) si propone come aiuto mirato ai lavoratori in esubero e ai lavoratori autonomi soggetti a licenziamenti a causa degli effetti di ristrutturazioni economiche. Un'iniziativa volta a favorire lo sviluppo di un'Europa in grado di creare politiche socio-economiche a misura di cittadino, accompagnando trasformazioni e ristrutturazioni economiche legate alla globalizzazione e ai cambiamenti dei trend commerciali sui mercati internazionali.
                  

                     Il Fondo di adeguamento ci porta oggi anche ad evidenziare l'importanza di rafforzare il lato sociale dell'UE, con schemi di tutela sociale armonizzati, come recentemente proposto dal governo italiano. Ritengo infatti che stia proprio nel principio della responsabilità condivisa, come sottolineato dalla relazione al voto e ben in linea con le prerogative del gruppo S&D, la capacità di trovare soluzioni flessibili per rispondere prontamente ai cambiamenti economici, ammortizzandone gli effetti negativi.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo Izvješće o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji koji pruža podršku ljudima koji ostaju bez posla kao rezultat velikih strukturnih promjena u svjetskoj trgovini zbog globalizacije. Smatram kako se svi moramo boriti za Europu koja osigurava poboljšanje životnih i radnih uvjeta i za promicanje europskog socijalnog modela koji se sastoji od jake socijalne zaštite, kvalitetne javne usluge i socijalnog dijaloga.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Il FEG fu creato dal regolamento (CE) n. 1927/2006 per dare prova di solidarietà nei confronti dei lavoratori che hanno perso il posto di lavoro in occasione di esuberi di massa, a seguito di modifiche strutturali rilevanti della struttura del commercio mondiale per effetto della globalizzazione, laddove tali esuberi abbiano ripercussioni negative significative sull'economia regionale o locale. Col tempo è diventato un importante strumento di reinserimento sociale, con tassi di successo che variano dal 4% al 98% a seconda del settore, e un numero di soggetti interessati superiore alle ventimila unità con ricadute positive sui territori e sulle filiere di formazione-riorganizzazione correlate agli interventi.
                  

                     Per tutti questi motivi il Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione è uno strumento utile, da preservare e potenziare, che rappresenta una risposta concreta di solidarietà e coesione sociale ai grandi cambiamenti che il mondo globalizzato comporta per il mercato e la società europea del XXI secolo.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione perché ritengo che il Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione rappresenti un importante strumento di sostegno e solidarietà per i lavoratori in esubero a seguito di trasformazioni rilevanti della struttura del commercio mondiale.
                  

                     Con il varo di questo strumento, l'UE ha palesato la sua solidarietà nei confronti dei lavoratori particolarmente vulnerabili, soprattutto nei confronti di chi, più di altri, ha risentito maggiormente delle conseguenze negative della globalizzazione e risente, tuttora, di quelle della crisi economica e finanziaria.
                  

                     I casi che richiedono l'intervento del FEG riguardano, sempre più, le strategie di ristrutturazione di grandi imprese e multinazionali. Strategie che, nella maggior parte dei casi, sono decise in assenza di un coinvolgimento dei lavoratori e dei loro rappresentanti.
                  

                     Con l'avvio del nuovo ciclo di programmazione dell'UE il FEG è stato riproposto come strumento finanziario del tutto autonomo: esso, infatti, opera al di fuori del Quadro finanziario pluriennale.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This was generally a good report and I voted in favour. My Sinn Féin colleague was involved as negotiator at the Committee level where she proposed amendments aiming to increase transparency in the EGF process, increase the focus on reaching out to young people not in education, employment or training, and ensure that the funds do not get returned to the Commission unspent due to slow implementation or incompetence by national authorities. Overall the EGF as a fund helps workers when they are in need of help having been made redundant because they are the victims of deindustrialisation, globalisation, or the financial crisis, therefore we supported it.

David Casa (PPE),
in writing. – I believe that there exist a lot of potential for Member States to make use of this Fund. In order to achieve this, additional information could be stepped up by the Commission informing Member States on the possibilities offered by the EGF. The report underscores amongst others that the EGF cannot act as a substitute to a true industrial policy at EU level to bring sustainable and inclusive growth. It also calls on the Commission to include in its mid-term evaluation a specific assessment of the Fund's support to young persons not in employment, education or training (NEETs), especially in view of the Youth Guarantee and the synergies between national budgets, the European Social Fund and the Youth Employment Initiative. I therefore voted in favour of this report.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione della collega Harkin è abbastanza critica sulle attività, l'incidenza e il valore aggiunto del FEG per il periodo 2007-2014. Si critica inoltre la Commissione europea per aver fornito risposte deludenti alle risoluzioni parlamentari in materia di informazione e consultazione dei lavoratori e si evidenza inoltre il fatto che le relazioni biennali della Commissione non garantiscono pienamente la trasparenza e l'efficienza del FEG. Viene anche chiesto di fare tutto il possibile per accelerare le procedure, perché attualmente la durata media di una domanda del FEG è di 41 settimane. Ho votato a favore.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Credo che l'Unione europea debba essere solidale nei confronti dei lavoratori che hanno perso il posto di lavoro a causa degli esuberi di massa scaturiti a seguito di cambiamenti strutturali del tessuto economico per effetto della globalizzazione.
                  

                     Ho votato a favore della relazione che traccia un bilancio positivo dei primi sette anni di applicazione del Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione (FEG).
                  

                     Apprezzo che il tasso di reinserimento professionale medio dei beneficiari del programma si attesti al 49 % e sono convinta che promuovendo ulteriormente un sostegno personalizzato e intensivo ai lavoratori in esubero tale dato possa diventare ancor più positivo. Certamente il FEG ha contribuito in questi anni alla coesione sociale, aiutando ampi gruppi di persone estremamente bisognose di assistenza, producendo effetti positivi per le famiglie dei beneficiari e la comunità in senso più ampio.
                  

                     Mi compiaccio che la relazione inviti la Commissione a presentare valutazioni d'impatto controfattuali (VIC) che possano fornire ulteriori informazioni sul valore aggiunto europeo che il FEG riesce ad offrire.
                  

                     Mi rammarico che alcuni Stati membri abbiano utilizzato importi rilevanti di finanziamenti a titolo del FEG per compensare regimi nazionali di sostegno al reddito dei lavoratori e che le procedure di approvazioni del FEG siano ancora troppo lente.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και θεωρούμε πως το Ταμείο παρέχει πραγματική στήριξη και εκφράζει αλληλεγγύη προς τους εργαζομένους που απολύονται ως αποτέλεσμα μεγάλων διαρθρωτικών αλλαγών στη μορφή του παγκόσμιου εμπορίου.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione in quanto concordo con le richieste presentate dalla collega. In linea con la relazione, ritengo che la Commissione debba chiarire che la perdita di posti di lavoro causata da controversie commerciali che provocano un importante mutamento a livello degli scambi commerciali di beni o servizi dell'UE rientra pienamente nell'ambito di applicazione del Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione (FEG).
                  

                     Inoltre penso che il FEG abbia fornito un valore aggiunto per l'UE quando è servito a cofinanziare servizi per lavoratori in esubero o indennità normalmente non previste dai sistemi di indennità di disoccupazione degli Stati membri.
                  

                     Tuttavia, mi rammarico del fatto che questi meccanismi siano spesso andati a sostituire, anziché completare, gli obblighi degli Stati membri nei confronti dei lavoratori in esubero. Inviterei dunque la Commissione ad essere più rigida su questo punto.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – I supported the report on the Activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 and noted no objections.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Instituído pelo Regulamento n.o 1927/2006, o Fundo Europeu de Ajustamento à Globalização (FEG) foi criado para apoiar e expressar a solidariedade para com os trabalhadores que perderam os seus empregos por ocasião de despedimentos em larga escala devido a importantes mudanças estruturais nos padrões do comércio mundial decorrentes da globalização, sempre que esses despedimentos tenham um impacto negativo considerável na economia regional ou local.
                  

                     Desde 2006 que o FEG tem sido objeto de inúmeras reformas: O critério de intervenção foi reduzido de 1000 para 500 trabalhadores despedidos, o que permitiu tornar o FEG mais acessível às regiões e aos Estados-Membros; O período de intervenção foi alargado de 12 para 24 meses, possibilitando a muitos beneficiários ter acesso a programas de formação ou de ensino mais desenvolvidos; Os trabalhadores por conta própria podem agora ter acesso ao FEG, o que permite a estes trabalhadores terem a mesma proteção social e rede de segurança que os outros trabalhadores.
                  

                     As reformas do regulamento contribuíram para melhorar o seu funcionamento e simplificaram os procedimentos de acesso ao FEG por parte dos Estados-Membros. Apoio, por isso, o relatório da colega Harkin.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) is basically EU dole money towards which British taxpayers are forced to pay. Where there has been a large and sudden loss of jobs in a region of a Member State, the government can apply for this EU funding which will be used for retraining and education of workers who have lost their jobs. This report looked at how the EGF performed between 2007 and 2014. The report of course says the EGF was a glowing success and calls for the programme to expand and have more resources to be dedicated to it. UKIP opposes the use of the EGF as British taxpayers shouldn't be asked to pay for poor economic policies in other countries and by the EU.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sulle attività, l'incidenza e il valore aggiunto del Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione tra il 2007 e il 2014 in quanto in essa, partendo dall'assunto che le PMI rappresentano il 99 % della totalità delle imprese dell'UE e danno lavoro alla maggior parte dei lavoratori dell'Unione, si sottolinea l'esigenza di riorientare maggiormente il FEG a favore di lavoratori delle PMI, aumentando anche le soglie di ammissibilità. Si ribadisce inoltre l'importanza di stimolare maggiormente anche l'imprenditoria autonoma con l'utilizzo di sovvenzioni ed incentivi dedicati che non tralascino il tema dell'apprendimento permanente, del tutoraggio e delle reti peer-to-peer. La relazione incoraggia inoltre gli Stati membri a sottolineare l'inclusione delle donne nei programmi a favore dell'imprenditorialità.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. — I see scope for the European Globalisation Adjustment Fund (EGAF) contributing to smart, sustainable and inclusive growth and the promotion of sustainable employment by preparing redundant workers for a new job and supporting them.
It also provides a means of addressing emergencies by providing rapid intervention and short-term assistance in response to acute and unforeseen labour market difficulties involving large-scale redundancies. That makes it different from the European Social Fund (ESF), which also provides support for redundant workers but is intended to address long-term structural imbalances mainly through life-long learning.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del presente porque supone una equilibrada valoración del Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización. Partiendo de la basa de que este fondo no puede sustituir a las políticas económicas e industriales necesarias para mantener el tejido productivo, este fondo debe ser utilizado para paliar las consecuencias inmediatas derivadas del cierre de empresas. El informe incluye numerosas referencias positivas con respecto al papel de los sindicatos, el impacto que la crisis está teniendo especialmente en las mujeres, el papel que también deben desempeñar las autoridades locales, etc. Así como pide a la comisión una ambiciosa evaluación y revisión de este fondo para afrontar la dramática situación que vive la economía europea. Es por todo esto por lo que he decidido votar a favor del presente informe.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Il Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione è uno strumento di sostegno e solidarietà nei confronti dei lavoratori in esubero a seguito di trasformazioni rilevanti della struttura del commercio mondiale e mira a promuovere l'occupazione sostenibile, preparando i disoccupati a un nuovo lavoro e assistendoli in tal senso. La risoluzione del Parlamento europeo che ho votato a favore rileva che il Fondo europeo di adeguamento ha registrato un miglioramento nel funzionamento grazie alle riforme apportate, che hanno inciso anche sulla semplificazione delle procedure di accesso al Fondo per gli Stati membri.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale, generate de globalizare, au un puternic impact negativ asupra economiei regionale sau locale.
                  

                     Fondul european de ajustare la globalizare a fost creat pentru a-i permite Uniunii să acorde sprijin lucrătorilor disponibilizați din cauza acestor schimbări structurale, contribuind, astfel, la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii. În ultimii ani, restructurarea a devenit un fenomen tot mai răspândit.
                  

                     Am votat pentru creșterea ratei de cofinanțare de la 50 % la 60 %, pentru a veni în ajutorul statelor membre.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a jelentős világkereskedelmi szerkezetváltozások következtében, vállalkozásonként legalább 500 fő felett elbocsátott munkavállalók támogatása, és a velük való szolidaritás kifejezése érdekében jött létre. 2009 és 2011 között, valamint 2013-tól az EGAA hatályát az olyan munkavállalókra is kiterjesztették, akik a globális pénzügyi és gazdasági válság miatt veszítették el állásukat. Lehetővé teszi a szolidaritást azokkal a munkavállalókkal, akik a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, azokban az esetekben, amikor ezek az elbocsátások jelentős negatív hatással vannak a regionális vagy helyi gazdaságra.
                  

                     Emellett 2013-tól az alap hatályát kiterjesztették az önálló vállalkozókra, illetve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében támogatásra jogosult régiókban a célzott kedvezményezettek számának megfelelő számú, nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalra. Az EGAA elsődleges célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez való hozzájárulás és a fenntartható foglalkoztatás előmozdítása oly módon, hogy felkészíti az elbocsátott munkavállalókat egy új munkahelyre és ennek során támogatja őket. A ma jóváhagyott jelentést, amely összefoglalja az EGAA 2007-2014 közti tevékenységét, hatását, és ajánlásokat fogalmaz meg a jövőt illetően, szavazatommal támogattam.
                  

Miriam Dalli (S&D),
in writing. – This fund provides support to those employees who have lost their jobs due to changes in international trade patterns. I am in favour of this report as I believe that Europe needs to keep on fighting for a Europe that ensures improvement of living, social and working conditions.

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I cannot support this report as the European Globalisation Adjustment Fund has been consistently shown to be an inefficient and ineffective tool for managing large scale redundancies. It is not good value for money and the case has never been made as to why this investment should be made at an EU rather than a national level.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Consider că principiile egalității de gen și nediscriminării, care se numără printre valorile de bază ale Uniunii și sunt consacrate în Strategia Europa 2020, trebuie să fie garantate și promovate în cadrul punerii în aplicare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG).
                  

Gérard Deprez (ALDE),
par écrit. – J'ai soutenu le rapport sur l'évaluation du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation (FEM). Je constate que le FEM a globalement fourni des mesures bien coordonnées pour les travailleurs licenciés, qu'il est bien géré et qu'il joue un rôle important en améliorant les perspectives d'emploi de milliers de citoyens à une époque marquée par des accidents industriels en cascade, dont les derniers exemples sont Caterpillar et Alstom. Dans ce contexte, cet outil est essentiel. L'un de ses bénéfices est qu'il fournit un soutien personnalisé aux travailleurs licenciés. Il faut également souligner que le FEM prévoit la possibilité d'intervenir en faveur des jeunes non scolarisés, sans emploi ou sans formation. Cela contribue à garantir que les régions ayant un taux de chômage élevé chez les jeunes puissent bénéficier de la solidarité européenne. Il est bien sûr possible de faire mieux: il faut inviter les gouvernements de l'Union à agir davantage pour utiliser la flexibilité du Fonds actuel afin d'aider les travailleurs licenciés des sous-traitants, qui sont les plus souvent des PME. Il est également très important qu'il y ait une véritable participation des travailleurs ou de leurs représentants, des partenaires sociaux et des autres parties prenantes dans les décisions concernant l'application.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. — Le Fonds européen d'ajustement à la mondialisation (FEM) est un fonds d'urgence créé en 2006, destiné aux travailleurs ayant été licenciés à la suite d'un changement structurel majeur intervenu en raison soit de la mondialisation, soit de la survenance de la crise économique et financière mondiale de 2008.
                  

                     Soucieuse de garantir aux travailleurs concernés des solutions rapides et personnalisées de réinsertion professionnelle, l'Union a soutenu par le biais de ce fonds de nombreuses initiatives nationales ou régionales sur la période 2007-2014. Grâce à cet instrument, un taux moyen de réemploi de 49 % a été atteint.
                  

                     Les contours du FEM doivent toutefois encore être revus pour qu'il soit plus réactif et plus souple dans son application. Et au-delà de l'aide ponctuelle et spécifique que peut apporter le Fonds, il est urgent que l'Union européenne mette en place une véritable stratégie: elle doit mieux anticiper les mutations économiques, préserver les PME, mettre en œuvre une politique d'investissements tournée vers l'avenir, et se doter de véritables instruments de défense commerciale.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – L'instrument du FEM a été mis en place dans le but de compenser les effets destructeurs de la mondialisation sur les travailleurs. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés par de nouveaux postes, et les régions touchées connaissent déjà un marché de l'emploi difficile. Dans la plupart des cas, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés, au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union: les accords de libre-échange, en cours de négociation ou à venir, sont les principaux vecteurs de la perte massive d'emplois en Europe. Aussi, j'ai voté contre ce texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Моята група ЕКР, както и аз самият не подкрепяме Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), защото смятаме, че той не е подходящата мярка и заетостта може и трябва да бъде стимулирана посредством други инструменти, икономически растеж, пренасочване на уменията, за да могат те да бъдат адаптирани към новите условия на пазара по труда и пр.
                  

                     ЕФПГ е спешен инструмент и е извън Многогодишната финансова рамка. Резервен фонд е създаден, от което той може да направи своите годишни бюджетни кредити. Аз смятам, че силата на този инструмент не може да оправдае вложенията и затова не съм съгласен с неговото съществуване.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a jelentős világkereskedelmi szerkezetváltozások következtében (vállalkozásonként legalább 500 fő felett) elbocsátott munkavállalók támogatása, és a velük való szolidaritás kifejezése érdekében jött létre és az EGAA célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez való hozzájárulás és a fenntartható foglalkoztatás előmozdítása oly módon, hogy felkészíti az elbocsátott munkavállalókat egy új munkahelyre és ennek során támogatja őket. Szemben az Európai Szociális Alappal, a társfinanszírozási ráta sokkal alacsonyabb (60%), valamint a kérelmek elbírálásának futamideje átlagosan 41 hét (2013-as adat), és átlagosan fejenként kb. 4500 EUR támogatást biztosított.
                  

                     Magyarország eddig nem élt ezzel a lehetőséggel, hiszen tömeges létszámleépítések szinte kizárólag 2010 előtt történtek, illetve a meglévő eljárási szabályok egyelőre még mindig nem kellően rugalmasak hazánk számára. A jelentés árnyékelőadója Sógor Csaba határon túli magyar képviselő volt, aki munkájával nagyban hozzájárult ahhoz, hogy a jelentés még elfogadhatóbb legyen a Fidesz–KDNP képviselőcsoport számára, ezért szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását is.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – Inicialmente, el FEAG (Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización) fue establecido por el Reglamento (CE) n.o 1927/2006 para apoyar a los trabajadores que han perdido sus puestos de trabajo en el marco de despidos a gran escala debido a los grandes cambios estructurales en los patrones del comercio mundial por la globalización, cuando dichos despidos tengan una incidencia negativa importante en la economía regional o local.
                  

                     Los objetivos principales del informe se dirigen hacia el examen de sus resultados en el período 2007-2014, así como a la determinación de los puntos débiles y fuertes de las reformas del FEAG que se introdujeron en este periodo, y a evaluar su eficacia e importancia, lo que podría aprobar el uso del Fondo para el período de programación actual.
                  

Fredrick Federley (ALDE),
skriftlig. – Marian Harkin har utarbetat en välbalanserad och välskriven text som i första hand avser att rapportera om effekterna av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter mellan 2007 och 2014. Anledningen till att jag röstade nej till texten var ändringsförslag 36 som yrkade på ytterligare finansiering av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, något som inte är lämpligt innan en fullständig utvärdering av denna fond har verkställts.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – Desde a sua criação, os Estados-Membros tiveram a possibilidade de utilizar o FEG em circunstâncias excecionais ou em mercados de trabalho de pequena dimensão, quando o critério de intervenção não era preenchido, se os despedimentos em causa tivessem um impacto considerável no emprego e na economia local. O âmbito de aplicação do FEG foi alargado entre 2009 e 2001 e a partir de 2013 a fim de incluir os trabalhadores despedidos devido à crise financeira e económica mundial. Além disso, a partir de 2013, os trabalhadores independentes foram incluídos no âmbito de aplicação, o mesmo acontecendo, em regiões elegíveis a título da Iniciativa para o Emprego dos Jovens, com um número de NEET igual ao número de beneficiários visados. Concordo com as conclusões contidas no relatório.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto contrario in quanto non ritengo il provvedimento in oggetto uno strumento utile allo sviluppo di politiche che favoriscono la crescita e la creazione di nuova occupazione, né in grado di dare una risposta esaustiva per quanto riguarda i lavoratori in esubero.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – The final report voted on in Committee, while not perfect, included more progressive content than the draft, including a focus on how the EGF can work better for older workers, women, young people and single parents. I voted in favour.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne – Po dosiahnutých výsledkoch Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii v rokoch 2007 až 2014 môžeme konštatovať, že tento fond poskytol individualizované a dobre koordinované opatrenia prepusteným pracovníkom. Cielená, individualizovaná a intenzívna podpora prepusteným pracovníkom často vedie k pozitívnym výsledkom. Zásadný význam má aj schopnosť vytvoriť opatrenia, ktoré dopĺňajú vnútroštátne opatrenia, rovnako ako aj flexibilita obsiahnutá v tomto nástroji. Medzi ďalšie pozitívne výsledky pre príjemcov patrí pozitívny psychologický vplyv, zvýšená prispôsobivosť a pružnosť trhu práce. Okrem toho je dokázané, že EGF prispel k sociálnej súdržnosti tým, že pomohol veľkým skupinám ľudí, ktorí naliehavo potrebovali pomoc. To malo pozitívny účinok aj na rodiny a širšiu komunitu. Zúčastnené organizácie dosiahli pozitívne výsledky v oblasti vzdelávania. To zahŕňa budovanie kapacít na efektívne riadenie týchto opatrení a vytváranie partnerstiev pri vykonávaní opatrení Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii. V mnohých prípadoch sa však vyskytli podozrenia, že finančné prostriedky z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii využili viaceré členské štáty na kompenzovanie a vnútroštátnych systémov na podporu zamestnanosti a pracovníkov.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto a favore della relazione che chiede di facilitare in tutti i modi l'accesso delle PMI e dei giovani a queste risorse.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με τις δραστηριότητες, τον αντίκτυπο και την προστιθέμενη αξία του Ευρωπαϊκού Ταμείου Προσαρμογής στην Παγκοσμιοποίηση κατά το διάστημα μεταξύ 2007 και 2014. Ο μόνος τρόπος για πραγματική εξάλειψη της ανεργίας, είναι η επιστροφή στην παραγωγή και όχι προγράμματα μετεκπαίδευσης και ελεημοσύνες.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I strongly support the EGF (European Globalisation Adjustment Fund), a fundamental European instrument which provides direct support to workers who have lost their job as a consequence of changes in trade patterns and globalisation. We will keep fighting for a Europe that ensures the improvement of living and working conditions and to promote a European social model consisting of strong social protection, quality public services and social dialogue.
I welcome the fact that, through these changes, we will ensure that more attention is paid to the impact of trade policies and trade agreement in the European labour market and we clarify that the loss of jobs as a consequence of trade disputes which result in a serious shift in Union trade in goods or services is fully within the scope of the EGF.
Finally, I support the demand to the Commission to present a proposal for a legal act on information and consultation of workers, anticipation and management of restructuring.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a jelentős világkereskedelmi szerkezetváltozások következtében (vállalkozásonként legalább 500 fő felett) elbocsátott munkavállalók támogatása, és a velük való szolidaritás kifejezése érdekében jött létre és az EGAA célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez való hozzájárulás és a fenntartható foglalkoztatás előmozdítása oly módon, hogy felkészíti az elbocsátott munkavállalókat egy új munkahelyre és ennek során támogatja őket. Szemben az Európai Szociális Alappal, a társfinanszírozási ráta sokkal alacsonyabb (60%), valamint a kérelmek elbírálásának futamideje átlagosan 41 hét (2013-as adat), és átlagosan fejenként kb. 4500 EUR támogatást biztosított.
                  

                     Magyarország eddig nem élt ezzel a lehetőséggel, hiszen tömeges létszámleépítések szinte kizárólag 2010 előtt történtek, illetve a meglévő eljárási szabályok egyelőre még mindig nem kellően rugalmasak hazánk számára. A jelentés elfogadható a Fidesz–KDNP képviselőcsoport számára, ezért szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a jelentős világkereskedelmi szerkezetváltozások következtében (vállalkozásonként legalább 500 fő felett) elbocsátott munkavállalók támogatása, és a velük való szolidaritás kifejezése érdekében jött létre és az EGAA célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez való hozzájárulás és a fenntartható foglalkoztatás előmozdítása oly módon, hogy felkészíti az elbocsátott munkavállalókat egy új munkahelyre és ennek során támogatja őket. Szemben az Európai Szociális Alappal, a társfinanszírozási ráta sokkal alacsonyabb (60%), valamint a kérelmek elbírálásának futamideje átlagosan 41 hét (2013-as adat), és átlagosan fejenként kb. 4500 EUR támogatást biztosított.
                  

                     Magyarország eddig nem élt ezzel a lehetőséggel, hiszen tömeges létszámleépítések szinte kizárólag 2010 előtt történtek, illetve a meglévő eljárási szabályok egyelőre még mindig nem kellően rugalmasak hazánk számára. A jelentés árnyékelőadója Sógor Csaba határon túli magyar képviselő volt, aki munkájával nagyban hozzájárult ahhoz, hogy a jelentés még elfogadhatóbb legyen a Fidesz–KDNP képviselőcsoport számára, ezért szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását is.
                  

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Il testo che abbiamo approvato, che ho sostenuto pienamente, traccia un importante bilancio politico dell'utilizzo di uno dei Fondi europei di maggiore rilevanza per i cittadini. Con il Fondo di adeguamento alla globalizzazione, infatti, l'Europa si è voluta dotare di uno strumento che possa dare sostegno e solidarietà nei confronti dei lavoratori in esubero a seguito di trasformazioni industriali e di evoluzioni del commercio mondiale, un fenomeno purtroppo in costante incremento negli ultimi anni.
                  

                     Tra i punti politici più rilevanti, mi preme sottolineare l'appello alle istituzioni europee, come misura preventiva e che anticipi l'erogazione del Fondo (prima quindi delle ristrutturazioni aziendali) di garantire strumenti comuni per la partecipazione, consultazione e informazione dei lavoratori alle principali strategie delle imprese, in coerenza con quanto affermato in precedenza presso la commissione giuridica e la commissione per l'occupazione.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho convintamente sostenuto la risoluzione del Parlamento europeo sulle attività, l'incidenza e il valore aggiunto del Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione tra il 2007 e il 2014, perché penso che il FEAG sia realmente uno dei programmi più importanti dell'UE.
                  

                     Si tratta dell'unica tipologia di assistenza dell'UE ai lavoratori che perdono il posto di lavoro ed è una delle forme più manifeste e visibili del valore aggiunto e dell'importanza dell'appartenenza all'UE. Un fondo che persegue politiche intelligenti, che guarda alla formazione e alla riqualificazione, che promuove il dialogo sociale interistituzionale e che prende in cura i destini di coloro che perdono il lavoro a causa della crisi, della globalizzazione, degli accordi commerciali e dei licenziamenti di massa.
                  

                     Sono convinta che la platea dei beneficiari possa ancora essere allargata e che le procedure a livello nazionale possano essere snellite, magari permettendo agli enti locali di richiedere direttamente l'attivazione della misura. Spero che gli Stati membri aumentino i fondi per questo programma nel prossimo QFP e che la Commissione decida di aprire questi finanziamenti anche a quelle forme d'impresa, come le imprese dell'economia sociale, attualmente escluse, dotandosi di risorse umane adeguate per snellire ancora di più le procedure di erogazione.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht ‘Tätigkeiten, Auswirkungen und Mehrwert des Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung zwischen 2007 und 2014’ der Kollegin Marian Harkin gestimmt und danke ihr für die ausführliche, tiefgehende und konstruktive Ausarbeitung des Textes. Der Fonds selbst ist gut gemeint – muss aber in vielen Punkten noch viel besser werden, damit er wirkt. Das haben wir mit diesem Bericht zum Ausdruck gebracht.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Der Europäische Fonds für die Anpassung an die Globalisierung (EGF) leistet einen wichtigen Beitrag zur Minderung von Globalisierungseffekten in der EU. Der Schwerpunkt des Fonds sollte weiterhin auf der Bekämpfung von Arbeitslosigkeit im Zuge von Globalisierung liegen.
                  

                     Ich unterstütze auch ausdrücklich die im Bericht erhobene Forderung nach einer engeren Zusammenarbeit zwischen den zuständigen lokalen, regionalen, nationalen und europäischen Behörden, um den Zugang zum EGF schneller und einfacher zu gestalten.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) se creó en 2006 para ayudar a trabajadores que han perdido su empleo en despidos a gran escala como consecuencia de la globalización, cuando dichos despidos tienen una incidencia negativa importante en la economía regional o local. El FEAG ha sido objeto de modificaciones como la reducción del número de despidos en los criterios de intervención de 1000 a 500. Esto significa que el FEAG es más accesible para las regiones y para los Estados miembros más pequeños. Desde 2013 se incluyó a los trabajadores por cuenta propia y también, en las regiones elegibles en virtud de la Iniciativa sobre Empleo Juvenil, a los ‘ninis’.
                  

                     El informe final votado en comisión, aunque no es perfecto, incorpora medidas más progresistas que el borrador inicial, incluyendo una mayor accesibilidad para trabajadoras/es veteranos/as, mujeres, jóvenes y los madres/padres solteras/os. Reconoce que las mujeres se ven desproporcionadamente afectadas por la crisis y la austeridad. También contiene algunos puntos positivos en el aumento de la participación de las autoridades locales, los interlocutores sociales y la sociedad civil en el acceso, distribución y aplicación del FEAG. Hemos votado a favor.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which examines the activities of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), its effects and the trends of the fund. Labour has consistently supported the EGF out of solidarity for workers across Europe and this report outlines the effectiveness of the fund for its beneficiaries.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. On the whole the European Globalisation Adjustment Fund has provided personalised and well-coordinated measures for redundant workers. It is very important that there is genuine involvement of the workers or their representatives, the social partners and other relevant stakeholders in drawing up the application. As the fund is a flexibility instrument it allows for innovative action and tailor-made interventions.

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – The purpose of this report, for which I was rapporteur, was to assess the activities, implementation and added value of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) from 2007 to 2014 and to make recommendations on how the Fund could be made more effective and efficient based on our observations. The EGF is a small fund compared to the ESF and others but nonetheless has an important role to play in supporting and expressing solidarity with workers made redundant as a result of globalisation, a phenomenon we must grapple with increasingly.
The report examines issues such as what models used will deliver the best outcomes for redundant workers, timely and responsive intervention and implementation, value for money and efficient spending and data collection for qualitative and quantitative assessment. With the revision of the regulation the Fund has seen improvements such as the inclusion of self-employed persons and NEETs as potential beneficiaries, increased efforts to support entrepreneurship and the inclusion of the EGF in the SFC facility resulting in better coordination and data collection. Areas to be improved include the budget implementation rate of 55% and the limited impact on SMEs despite existing flexibility under Art. 4(2) which could be used.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour as I have no objections.

Mike Hookem (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) is basically EU dole money towards which British taxpayers are forced to pay. Where there has been a large and sudden loss of jobs in a region of a Member State, the government can apply for this EU funding which will be used for retraining and education of workers who have lost their jobs. This report looked at how the EGF performed between 2007 and 2014. The report of course says the EGF was a glowing success and calls for the programme to expand and have more resources to be dedicated to it. UKIP opposes the use of the EGF as British taxpayers shouldn't be asked to pay for poor economic policies in other countries and by the EU.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I fully support a European social model that offers strong social protection and dialogue. Although there are many elements that should be improved, I believe the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 had great impact on the lives of hard-working citizens.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o aktivnostima, učinku i dodanoj vrijednosti Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u razdoblju 2007. – 2014., s obzirom na to da je taj Fond namijenjen pružanju potpore i izražavanju solidarnosti radnicima koji su proglašeni viškom uslijed ekonomske krize.
                  

                     Pokazalo se da se EGF-om doprinijelo socijalnoj koheziji jer se pomagalo velikim skupinama ljudi kojima je ta pomoć bila prijeko potrebna, što se pozitivno odrazilo na obitelji korisnika i širu zajednicu. Novom Uredbom postavljaju se nova pravila koja će poboljšati učinkovitost spomenutog Fonda u području financiranja, djelovanja i strožih vremenskih okvira i izvješćivanja. Samo neka od proširenih područja primjene EGF-a su na primjer mladi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju te samozaposlene osobe. Ovim novim pravilima EGF bi trebao biti u stanju još efikasnije odgovoriti na sve nove globalne financijske ili gospodarske krize.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. — UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) is basically EU dole money towards which British taxpayers are forced to pay. Where there has been a large and sudden loss of jobs in a region of a Member State, the government can apply for this EU funding which will be used for retraining and education of workers who have lost their jobs. This report looked at how the EGF performed between 2007 and 2014. The report of course says the EGF was a glowing success and calls for the programme to expand and have more resources to be dedicated to it. UKIP opposes the use of the EGF as British taxpayers shouldn't be asked to pay for poor economic policies in other countries and by the EU.

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Harkin sur les activités, les incidences et la valeur ajoutée du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation (FEM) entre 2007 et 2014.
                  

                     Le rapport souligne que les interventions du FEM devraient être orientées vers des investissements qui contribuent à la croissance et à l'emploi, à l'éducation, aux compétences et à la mobilité géographique des travailleurs, et être coordonnées avec les programmes existants de l'Union. Enfin, il est important de rappeler que le FEM ne peut en aucun cas se substituer à une politique sérieuse de prévention et d'anticipation des restructurations; il convient d'insister sur l'importance d'une véritable politique industrielle à l'échelle de l'Union européenne.
                  

Barbara Kappel (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht ist im Ansatz durchaus positiv zu beurteilen, da es um die europäische Kernproblematik, nämlich um wirksame Arbeitsplatzmaßnahmen geht. Die Berichterstatterin stellt dabei die bisherige Mittelverwendung kritisch und detailliert dar. Außerdem wird von der Berichterstatterin die Forderung aufgestellt, die von den Mitgliedstaaten bereitgestellten Mittel des Fonds unter Umständen zu erhöhen, zugleich aber effizienter und zweckgebunden einzusetzen. Dieser Forderung und dem Bericht stimme ich aus diesen Gründen zu.
                  

Tunne Kelam (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report.
The European Globalisation Adjustment Fund aiming to reduce the negative effects of large-scale redundancies and following job losses can be seen as a valuable tool bringing European added value to ensure re-employment.
Some problems have occurred over the years and need further tackling. I welcome the efforts made to reduce the lengthy bureaucracy in processing the files by the European Commission. I welcome the shortened deadlines and clear timelines presented.
The threshold of 500 is a step in the needed direction, but it still leaves smaller Member States where SMEs and bigger companies mostly do not reach this number out of the scope. Despite some possibilities to bypass this threshold, it should be further reviewed.
Lastly, the re-employment rate is at 49% and 41% of re-employed individuals claim to be in worse conditions. This is a serious matter that the Member States jointly with the private sector and educational institutions need to find a better solution for. Efficient national measures must compliment the EGF to enable people to swiftly find a new job at a more or less same level.

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which examines the activities of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), its effects and the trends of the fund. Labour has consistently supported the EGF out of solidarity for workers across Europe and this report outlines the effectiveness of the fund for its beneficiaries.

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a jelentős világkereskedelmi szerkezetváltozások következtében (vállalkozásonként legalább 500 fő felett) elbocsátott munkavállalók támogatása, és a velük való szolidaritás kifejezése érdekében jött létre és az EGAA célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez való hozzájárulás és a fenntartható foglalkoztatás előmozdítása oly módon, hogy felkészíti az elbocsátott munkavállalókat egy új munkahelyre és ennek során támogatja őket. Szemben az Európai Szociális Alappal, a társfinanszírozási ráta sokkal alacsonyabb (60%), valamint a kérelmek elbírálásának futamideje átlagosan 41 hét (2013-as adat), és átlagosan fejenként kb. 4500 EUR támogatást biztosított.
                  

                     Magyarország eddig nem élt ezzel a lehetőséggel, hiszen tömeges létszámleépítések szinte kizárólag 2010 előtt történtek, illetve a meglévő eljárási szabályok egyelőre még mindig nem kellően rugalmasak hazánk számára. A jelentés árnyékelőadója Sógor Csaba határon túli magyar képviselő volt, aki munkájával nagyban hozzájárult ahhoz, hogy a jelentés még elfogadhatóbb legyen a Fidesz–KDNP képviselőcsoport számára, ezért szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását is.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. - Az uniós GDP-hez viszonyítva szégyenletesen alacsony keretösszegből gazdálkodhat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap. Maga a szándék, hogy lehetővé tegye a szolidaritást azokkal a munkavállalókkal, akik a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat a tömeges elbocsátások során, helyes. Ugyanakkor a gyakorlat azt mutatja, hogy ténylegesen a centrumországok nagyvállalatainak profithajhászó tevékenységéből fakadó károk mérséklésére fordítódnak az alap eszközei, ami erősen megkérdőjelezhető. Nézetem szerint elsősorban a gyengébben fejlett tagországokban kellene felhasználni, mert ott a globalizációs hatás mellett az erősebb EU-s tagállamok negatív gazdasági hatása is érvényesül.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. — Il Fondo europeo di adeguamento fu emanato nel 2006 per dare prova di solidarietà a coloro che hanno perso il lavoro durante i cambi strutturali nel mondo del commercio, dovuti per lo più al processo di globalizzazione.
                  

                     Dal 2013 in poi, il Fondo fu inoltre esteso ai lavoratori in esubero come conseguenza della crisi finanziaria ed economica. La relazione vuole ora analizzare il periodo che va dal 2007 al 2014, in modo tale da esaminarne i risultati. A seguito di tale analisi, abbiamo valutato positivamente il suo funzionamento e riconosciuto l'importante valore aggiunto rappresentato nel corso di questi anni di implementazione, in termini di aiuto, sostegno, recupero e formazione.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport, car j'approuve l'action du Fonds d'ajustement à la mondialisation, qui appuie financièrement la réinsertion professionnelle des travailleurs licenciés. Beaucoup de travailleurs français en ont d'ailleurs bénéficié. Je rappelle toutefois que l'Union est souvent responsable de la disparition de leurs emplois en raison de sa politique ultralibérale.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – L'instrument du FEM a été mis en place pour compenser les effets destructeurs de la mondialisation sur les travailleurs. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés et, quand ils le sont, c'est par des emplois nécessitant des qualifications autres, s'adressant à d'autres profils. D'où la problématique de la division internationale du travail et de la désindustrialisation. Dans la plupart des cas, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés, au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union: les accords de libre-échange, en cours de négociation ou à venir, sont les principaux vecteurs de la perte massive d'emplois en Europe. Toutefois, ce Fonds est une façon pour les entreprises françaises de récupérer une (petite) part de l'argent que l'Union leur prélève. Des agences françaises bénéficient fréquemment de ces Fonds, c'est pourquoi nous les soutenons.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque el Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización proporciona apoyo a las personas que pierden sus puestos de trabajo como consecuencia de los importantes cambios estructurales en los patrones del comercio internacional provocados por la globalización. El informe pide que se preste más atención al impacto de las políticas comerciales y los acuerdos comerciales en el mercado de trabajo europeo y pide a la Comisión que anticipe estos efectos teniendo en cuenta también la información de las aplicaciones al EGF.
                  

                     Reitera la petición a la Comisión que presente una propuesta de acto jurídico sobre información y consulta de los trabajadores, y anticipación y gestión de las reestructuraciones empresariales. También poner de relieve la importancia de un diálogo social basado en la confianza mutua y la responsabilidad compartida, como el mejor instrumento para buscar soluciones consensuadas y puntos de vista comunes en la predicción, prevención y la gestión de los procesos de reestructuración.
                  

                     Finalmente, pide a la Comisión que asegure que los despidos son vistos como último recurso después de haber considerado todas las alternativas posibles sin reducir competitividad de las empresas.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del presente porque supone una equilibrada valoración del Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización. Partiendo de la basa de que este fondo no puede sustituir a las políticas económicas e industriales necesarias para mantener el tejido productivo, este fondo debe ser utilizado para paliar las consecuencias inmediatas derivadas del cierre de empresas. El informe incluye numerosas referencias positivas con respecto al papel de los sindicatos, el impacto que la crisis está teniendo especialmente en las mujeres, el papel que también deben desempeñar las autoridades locales, etc. Así como pide a la comisión una ambiciosa evaluación y revisión de este fondo para afrontar la dramática situación que vive la economía europea. Es por todo esto por lo que he decidido votar a favor del presente informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) presta apoyo a los trabajadores que pierden su empleo como consecuencia de grandes cambios estructurales en las pautas del comercio mundial, provocados por la globalización.
                  

                     Periódicamente se han realizado informes de evaluación de las actividades realizadas en los sucesivos años de vigencia, con resultados muy positivos tanto en personas atendidas como en tasas de reinserción. Este informe de iniciativa trataría de hacer ahora una evaluación más global de los años 2007-2014.
                  

                     Mi País, España, está razonablemente satisfecha con el funcionamiento del Fondo, pues, como en otros países ha sido elemento importante a la hora de dar respuestas a las consecuencias laborales de las crisis.
                  

                     Por las razones anteriormente descritas, soy mi voto positivo para la aprobación de esta iniciativa.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Věta o tom, ‘že integrovaná strategie plánování napříč fondy by snížila riziko přesouvání průmyslové výroby’, je jak vystřižená z brožury o socialistickém centrálním plánování. Nesouhlasím s požadavkem, aby členské státy u projektů Evropského fondu globalizace ‘shromažďovaly údaje z genderového hlediska’. Je to jen další byrokracie navíc.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Europska unija temelji se na vrijednostima slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava, a bori se protiv socijalne isključenosti i diskriminacije. Žene, a osobito trudnice i majke, najteže su pogođene nezaposlenošću i žrtve su negativne diskriminacije u pogledu zapošljavanja.
                  

                     Ovo izvješće naglašava važnu ulogu koju imaju nacionalna tijela za jednakost u provedbi Direktive o jednakosti pri zapošljavanju i to podizanjem razine svijesti i prikupljanjem podataka, suradnjom sa socijalnim partnerima i rješavanjem problema neprijavljivanja slučajeva diskriminacije.
                  

                     Iznimno je bitno da se nastavi jačanje uloge nacionalnih tijela za jednakost, njihova nepristranost, razvoj aktivnosti i povećanje njihovih kapaciteta. Podržala sam ovo izvješće, jer smatram da svi radno sposobni ljudi moraju imati jednaka prava pri zaposlenju i kako se sustavno na svim razinama moramo boriti protiv diskriminacije.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
in writing. – I support the report's call on the Commission and Member States to use the scope for implementing the European Globalisation Adjustment Fund budget more flexibly and effectively, with the focus on outcomes, impact and value added. The application procedure should be made faster, and the Commission must assess the reasons for the low implementation rates and propose measures to address the existing bottlenecks and ensure optimal use of the fund.

Vladimír Maňka (S&D),
písomne – Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii bol zriadený na pomoc zamestnancom, ktorí v dôsledku globalizácie a štrukturálnych zmien prišli o prácu. Zdroje z tohto fondu sú prioritne určené na realizáciu opatrení, ktoré umožnia prepusteným zamestnancom opätovné zaradenie na trh práce. V rokoch 2007 až 2014 požiadalo dvadsať členských štátov o pomoc vo výške 542,4 milióna EUR na 131 zásahov určených pre 121 380 pracovníkov. Rozhodovanie o žiadosti o poskytnutie pomoci z fondu trvá v priemere až 41 týždňov, preto je potrebné prijať mechanizmy na skrátenie tejto doby. Pomoc z tohoto fondu len v minimálnej miere využívajú malé a stredné podniky, ktoré tvoria 99 % všetkých podnikov EÚ a zamestnávajú viac ako 100 miliónov ľudí. Je preto namieste, aby sme požiadali Komisiu a členské štáty, aby sústredili pomoc aj na MSP a aby dôsledne dbali na dodržiavanie pravidiel tohto fondu pri opätovnom začleňovaní zamestnancov na trh práce. Včasné poskytovanie údajov umožní lepšie zhodnotiť efektívnosť fondu.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Στηρίζω την έκθεση σχετικά με τις δραστηριότητες, τον αντίκτυπο και την προστιθέμενη αξία του Ευρωπαϊκού Ταμείου Προσαρμογής στην Παγκοσμιοποίηση κατά το διάστημα μεταξύ 2007 και 2014, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 15/9/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce texte. L'instrument du FEM a été créé afin de compenser les effets néfastes de la mondialisation sur les travailleurs, ce que nous dénonçons depuis longtemps. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés, et quand ils le sont, ce sont par des emplois nécessitant des qualifications autres, s'adressant à d'autres profils, d'où la problématique de la division internationale du travail et de la désindustrialisation.
                  

                     Bien souvent, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union: les accords de libre-échange, en cours de négociation ou à venir, sont les principaux vecteurs de perte massive d'emplois en Europe.
                  

                     Toutefois, ce Fonds est une façon pour les entreprises françaises de récupérer une (petite) part de l'argent que l'Union leur prélève. Des agences françaises bénéficient fréquemment de ces Fonds, c'est pourquoi nous votons pour ce texte.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
in writing. — I voted in favour of the report on the activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 because, once again, I am a firm supporter of the principles of gender equality and non-discrimination, which are among the Union's core values and which need to be safeguarded and promoted. Aside from that, I consider that EU citizens should have access to training and retraining, job-search assistance, mentoring, entrepreneurship promotion, and business start-ups. I also want to highlight the importance of favourable working conditions, including decent working wages.

Georg Mayer (ENF),
schriftlich. – Dieser Bericht hat gute Ansätze in Bezug auf Arbeitsplatzmaßnahmen, jedoch steht eine Erhöhung der nationalen Fördermittel für den Fonds im Raum. Daher enthalte ich mich.
                  

Valentinas Mazuronis (ALDE),
raštu. – Balsavau už pranešimą, kuriuo įvertinama Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) veikla. EGF tikslas – padėti darbuotojams, praradusiems darbą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport dresse le bilan du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation sur la période 2007-2014. Ce fonds apporte une aide financière aux employés licenciés suite aux ‘modifications majeures de la structure du commerce international’ , qu'il s'agisse de PME subissant la politique européenne austéritaire ou de grandes entreprises profitant de l'aubaine pour se délocaliser vers des pays à bas coûts salariaux. Le rapport reconnaît d'emblée qu'il s'agit d'un pansement sur une jambe de bois: ‘le FEM ne peut en aucun cas se substituer à une politique sérieuse de prévention et d'anticipation des restructurations’ . Il soutient des aides ciblées en priorité aux coopératives, aux PME et sous-traitants, aux travailleurs plus âgés et aux jeunes, mais peine à toucher du doigt le fond du problème: la politique commerciale et industrielle de l'Union. Face à la concurrence internationale, il demande des ‘conditions favorables pour la relocalisation de la production industrielle dans l'Union’ . Il faut aller au bout de cette pensée et imposer le protectionnisme écologique et social aux frontières. Et sortir de l'austérité pour relancer l'activité. Sinon les cas Alstom et Caterpillar continueront de se multiplier. Devant cette timidité, je m'abstiens.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – L'instrument du FEM a été mis en place dans le but de compenser les effets destructeurs de la mondialisation sur les travailleurs. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés et, quand ils le sont, c'est par des emplois nécessitant des qualifications autres, s'adressant à d'autres profils, d'où la problématique de la division internationale du travail et de la désindustrialisation. Dans la plupart des cas, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés, au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union: les accords de libre-échange, en cours de négociation ou à venir, sont les principaux vecteurs de perte massive d'emplois en Europe. Toutefois, ce Fonds est une façon pour les entreprises françaises de récupérer une (petite) part de l'argent que l'Union leur prélève. Des agences françaises bénéficient fréquemment de ces Fonds, c'est pourquoi nous les soutenons.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – O Fundo Europeu de Ajustamento à Globalização (FEG) foi criado para apoiar e expressar a solidariedade da UE para com os trabalhadores que perderam os seus empregos em resultado de importantes mudanças estruturais nos padrões do comércio mundial. O objetivo do FEG é contribuir para um crescimento inteligente, sustentável e inclusivo e para a promoção do emprego sustentável, preparando os desempregados para um novo posto de trabalho e proporcionando-lhes apoio nesse contexto. Temos que continuar a melhorar este importante mecanismo para minorar os efeitos adversos do desemprego. Daí o meu voto favorável.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report, which highlights the ways in which the European Globalisation Adjustment Fund was used and improved between 2007 and 2014. I fully supported this fund as it is essential that the Union does its utmost to alleviate the situation of workers who have been made redundant due to global market forces, and to get them back into the workforce.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. — À l'heure où les événements que l'on sait frappent Caterpillar, le Fonds européen d'ajustement à la mondialisation prend tout son sens. Il s'agit là d'une véritable aide aux personnes ayant perdu leur emploi afin qu'elles puissent se reconvertir dans d'autres secteurs de croissance. Mais l'action sociale de l'Union ne doit pas s'arrêter là. La Commission devra mieux anticiper et procéder à des analyses d'impact en mettant en avant les effets potentiels d'affaires telles que celle de Caterpillar sur l'emploi et la compétitivité ainsi qu'en faisant la lumière sur les conséquences pour les PME. Le Fonds ne pourra remplacer une réelle politique de prévention et d'anticipation de la restructuration. Il faut donc que le Fonds social européen et le plan Juncker viennent directement compléter le Fonds d'ajustement à la mondialisation pour garantir la pérennisation de l'activité industrielle européenne.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne — Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii v rokoch 2007 až 2014 bol zriadený na poskytnutie solidarity s pracovníkmi, ktorí prišli o prácu počas rozsiahleho prepúšťania z dôvodu veľkých zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, ak tieto prepúšťania vo významnej miere nepriaznivo vplývajú na regionálne a lokálne hospodárstvo. Od svojho zriadenia v roku 2006 prešiel fond niekoľkými reformami, došlo k zníženiu kritéria zásahu z 1 000 prepustených pracovníkov na 500, čím sa stal dostupnejším pre regióny a menšie členské štáty. Pôsobnosť fondu bola rozšírená v roku 2013 o pracovníkov, ktorí prišli o prácu v dôsledku svetovej hospodárskej krízy, okrem toho boli zahrnuté aj samostatne zárobkovo činné osoby. Správa o činnosti, vplyve a pridanej hodnote fondu odhalila niekoľko nedostatkov. Jednou z výhrad voči EGF je, že niektoré členské štáty použili značné finančné prostriedky z EGF na kompenzovanie vnútroštátnych systémov na podporu príjmov pracovníkov, pričom takéto využívanie európskych prostriedkov neprináša pridanú hodnotu. Ďalším nedostatkom je informovanosť, fond trpí nedostatkom povedomia zo strany niektorých členských štátov, sociálnych partnerov a podnikov, komunikáciu je potrebné zlepšiť. Vyslovujem sa v prospech daného návrhu.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I supported the report on the activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014 because the EGF is a European instrument providing direct support to workers who have lost their job as a consequence of changes in trade patterns and globalisation. That is why I voted in favour of this report.

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – L'instrument du FEM a été mis en place dans le but de compenser les effets destructeurs liés à la mondialisation sur les travailleurs. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés par de nouveaux, et les régions touchées connaissent déjà un marché de l'emploi difficile. Dans la plupart des cas, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union européenne: les accords de libre-échange, en cours de négociation ou bien à venir, sont les principaux vecteurs de perte massive d'emplois en Europe. Sur le texte en lui-même, je m'abstiens donc.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of this report which examines the activities of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), its effects and the trends of the fund. Labour has consistently supported the EGF out of solidarity for workers across Europe and this report outlines the effectiveness of the fund for its beneficiaries.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur les activités, les incidences et la valeur ajoutée du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation entre 2007 et 2014. Ce fonds intervient pour soutenir les salariés licenciés en raison de modifications majeures de la structure du commerce mondial résultant de la mondialisation, en raison de la persistance de la crise financière et économique mondiale, ou en raison d'une nouvelle crise financière et économique mondiale.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur les activités, l'incidence et la valeur ajoutée du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation entre 2007 et 2014. Ce fonds a été à l'origine créé pour mettre en marche la solidarité avec les travailleurs ayant perdu leur emploi dans des licenciements à grande échelle en raison de modifications majeures de la structure du commerce mondial résultant de la mondialisation, là où ces licenciements ont un impact négatif sur l'économie régionale et locale, puis a été élargi en 2013 aux employés licenciés en raison des crises économiques et financières mondiales. Le rapport examinait les chiffres de la période 2007-2014 pour déterminer les forces et les faiblesses des réformes de ce Fonds, dans le but d'approuver éventuellement un renouvellement de ce fonds pour la période de programmation actuelle.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Per sfruttare al meglio le grandi opportunità offerte dalla globalizzazione è innanzitutto necessario saperne mitigare gli effetti. È per questo motivo che accogliamo con favore la relazione sulle attività, l'incidenza e il valore aggiunto del Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione tra il 2007 e il 2014.
                  

                     Il Fondo ha dimostrato infatti di essere un importante strumento di solidarietà per i lavoratori vittime di esuberi di massa generati dai cambiamenti strutturali del commercio mondiale, attraverso attività di assistenza, riqualificazione e reinserimento, nonché di promozione dell'attività di impresa. Inoltre, la relazione mette nero su bianco la necessità di prestare attenzione agli impatti delle politiche e degli accordi commerciali sul mercato del lavoro europeo, oltre a ribadire l'importanza del dialogo sociale e a spronare la Commissione affinché si assicuri che la perdita del lavoro avvenga solamente come ultima istanza.
                  

                     La risposta alla globalizzazione non può né deve declinarsi in un atteggiamento di diffidenza e di chiusura, bensì va vista come una grande opportunità che necessita di un adattamento attivo per coglierne i benefici, mantenendo come saldi punti di riferimento le conquiste del modello sociale europeo e la tutela dei lavoratori.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The European Globalisation Adjustment Fund provides support to people losing their jobs as a result of major structural changes in the world trade patterns due to globalisation. I have voted for this report that highlights the activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Consider că acest raport analizează într-un mod obiectiv situația Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) și modul în care acesta a fost utilizat în perioada 2007-2014. În același timp, raportul atrage atenția cu privire la problemele ce au apărut în utilizarea FEG de către statele membre, precum slaba informare, imposibilitatea prefinanțării, și duratele lungi de aprobare.
                  

                     Consider că propunerile făcute în acest raport sunt benefice viitorului FEG și vor ajuta la îmbunătățirea utilizării acestuia. În acest context, am votat în favoarea acestui raport.
                  

Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. — This was generally a good report and I voted in favour. My Sinn Féin colleague was involved as negotiator at the Committee level where she proposed amendments aiming to increase transparency in the EGF process, increase the focus on reaching out to young people not in education, employment or training, and ensure that the funds do not get returned to the Commission unspent due to slow implementation or incompetence by national authorities. Overall the EGF as a fund helps workers when they are in need of help having been made redundant because they are the victims of deindustrialisation, globalisation, or the financial crisis, therefore we supported it.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Bei diesem Bericht habe ich mich enthalten, da er zwar gute Ansätze in Bezug auf Arbeitsplatzmaßnahmen und Arbeitsplatzbeschaffung besitzt, andererseits jedoch eine Erhöhung der nationalen Fördermittel für den Fonds verlangt.
                  

Urmas Paet (ALDE),
kirjalikult. – Toetasin. EGF on oluline koondatutele, kes on kaotanud töökoha majanduslanguse tagajärjel. Fondist rahastatud tegevused aitavad individualiseeritud ja paindliku lähenemise abil töötutel tööturule tagasi pöörduda.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) is basically EU dole money towards which British taxpayers are forced to pay. Where there has been a large and sudden loss of jobs in a region of a Member State, the government can apply for this EU funding which will be used for retraining and education of workers who have lost their jobs. This report looked at how the EGF performed between 2007 and 2014. The report of course says the EGF was a glowing success and calls for the programme to expand and have more resources to be dedicated to it. UKIP opposes the use of the EGF as British taxpayers shouldn't be asked to pay for poor economic policies in other countries and by the EU.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ringrazio la relatrice e confermo che esprimerei il mio parere positivo alla relazione.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. — Initially the EGF was established by Regulation EC No 1927/2006 to allow solidarity with workers who lost their jobs in large-scale redundancies because of major structural changes in world trade patterns due to globalisation, where these redundancies have a significant adverse impact on the regional or local economy. I voted in favour, as the key aims of the report are directed towards examination of the results in the period 2007-2014, as well as identifying the weak and strong sides of the reforms of EGF. Such assessment is needed as it could adjust the use of the Fund for the current programming period.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Ova rezolucija ima najprije u vidu posljedice globalizacije koja je uzrokovala velike strukturne promjene u tokovima svjetske trgovine. To je bio prvotni razlog zašto je EGF bio osnovan. Kasnije je područje primjene EGF-a bilo prošireno i za one radnike koji su proglašeni viškom kao rezultat opće financijske i gospodarske krize u razdoblju 2009. – 2011.
                  

                     Danas je glavni cilj EGF-a doprinositi pametnom, uključivom i održivom gospodarskom rastu te poticanju održivog zapošljavanja, s čime se slažem. Osim toga, rezoluciju podržavam jer donosi mnoge konstruktivne odredbe koje nose vrlo snažan pečat socijalne osjetljivosti što posebno pozdravljam. Rezolucija stavlja snažan naglasak i na mala i srednja poduzeća.
                  

                     Ona čine 85% svih poduzeća u EU-u. Budući da trenutno EGF ima vrlo ograničen učinak na mala i srednja poduzeća, unatoč očitoj činjenici da može itekako financirati mala i srednja poduzeća, rezolucija poziva na to da se poduzmu mjere kojima će se ona lakše financirati. Parlament poziva države članice da proaktivno podupiru radnike koji su proglašeni viškom u malim i srednjim poduzećima.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – L'instrument du FEM a été mis en place dans le but de compenser les effets destructeurs liés à la mondialisation sur les travailleurs. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés par de nouveaux postes, et les régions touchées connaissent déjà un marché de l'emploi difficile. Dans la plupart des cas, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés, au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union européenne: les accords de libre-échange, en cours de négociation ou à venir, sont les principaux vecteurs de perte massive d'emplois en Europe. Néanmoins, dans l'attente de la mise en œuvre d'une politique économique intelligente, il reste un secours indispensable pour les entreprises et les salariés. Dans ces conditions, je vote donc pour le rapport.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Il Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione è uno strumento che fornisce sostegno diretto ai lavoratori che hanno perso il lavoro a seguito di cambiamenti avvenuti nei rapporti commerciali internazionali e dovuti al processo di globalizzazione. Con il passare del tempo, i criteri per accedere a questo sostegno si sono allargati, per includere anche i lavoratori esclusi dal mondo della produzione a seguito della crisi economica e finanziaria globale. Questa relazione analizza l'attività, l'incidenza e il valore aggiunto del Fondo tra il 2007 e il 2014.
                  

                     Il gruppo S&D è riuscito ad includere una serie di priorità e raccomandazioni che hanno fortemente migliorato il testo. Tra queste la necessità di prestare maggiore attenzione alle conseguenze delle politiche e degli accordi commerciali sul mercato del lavoro europeo; l'appello alla Commissione perché garantisca la presenza di uno staff adeguato per la gestione del Fondo, in modo da evitare ritardi nello svolgimento delle pratiche; la richiesta di accordare maggiore importanza al dialogo sociale, nel caso di ristrutturazioni aziendali. Per questo ho voluto dare il mio voto favorevole alla relazione.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Europski fond za prilagodbu globalizaciji kreiran je kako bi se pokazala solidarnost s radnicima koji su izgubili posao u slučajevima masovnog otpuštanja zbog viška radne snage, a koje je imalo učinak na regionalno ili lokalno gospodarstvo. Financiranje svih prihvatljivih djelovanja uvjetovano je aktivnim sudjelovanjem korisnika u traženju posla ili osposobljavanju.
                  

                     Europska dodana vrijednost jedna je od mjera kojom se intervencije EGF-a razlikuju od intervencija država članica. Reformom fonda omogućeno je korištenje sredstava EGF-a samozaposlenim osobama koje se ne školuju niti osposobljavaju. Pravilno korištenje mjera iz EGF-a, ravnomjerno i pravedno raspoređivanje sredstava na sve države članice u primjerenom roku može pomoći u smanjenju razine nezaposlenosti te osiguravanju stabilnog tržišta rada, stoga sam podržao izvješće.
                  

Pavel Poc (S&D),
písemně. – Globalizace nám, občanům i podnikům, na jednu stranu značně usnadňuje fungování v čím dál tím více propojeném světě, kde takzvaně není nic příliš daleko. Existují však i stinné stránky tohoto procesu a my jsme jeho každodenními svědky. Právě proto jsem hlasoval pro zprávu o fungování Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Fond totiž poskytuje tolik potřebnou podporu v podobě asistence a přípravy při hledání nového pracovního místa v případě, že se pracovníci v rámci strukturálních změn a stěhování podniků mimo Unii stanou oběťmi propouštění. Jsem rád, že byl fond v minulých letech schopen pokrýt až 134 případů v 20 členských zemích. Vzhledem k ambicím Evropské komise jsem podpořil, aby byla větší pozornost věnována evropské obchodní politice, sporům a jejich následkům. Podpořil jsem v tomto ohledu také zkrácení lhůty pro schvalování žádostí, která momentálně v průměru činí neuvěřitelných 303 dnů. Je naprosto nezbytné tuto dobu zkrátit, jinak nebudeme schopni dosáhnout kýženého výsledku zachování akceptovatelné životní úrovně evropských pracovníků pracujících v rizikové průmyslové výrobě. Evropská unie a členské země se musí postarat o to, že nebude docházet ke zhoršení životních podmínek občanů. Musí naopak podporovat evropský sociální model postavený na principech sociálního zabezpečení, kvalitních veřejných službách a sociálním dialogu.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – EFG przeszedł szereg zmian od 2006 roku. Obejmują one obniżenie kryteriów interwencji z 1000 zwolnień do 500 zwolnień. Oznacza to, że EFG jest bardziej dostępny dla regionów i mniejszych państw członkowskich. Pojawiły się propozycje dalszego obniżenia liczby zwolnień, co spotkało się ze zdecydowanym sprzeciwem. Okres interwencji został wydłużony z 12 do 24 miesięcy.
                  

                     EFG jest funduszem nadzwyczajnym i pozostaje poza wieloletnimi ramami finansowymi. Utworzono rezerwę, z której można pobierać roczne środki na fundusz. Roczne środki przeznaczone na EFG w budżecie UE zmniejszono z 500 mln EUR rocznie w 2007 r. do 150 mln EUR w obecnym rozporządzeniu. Średnia wartość środków przydzielonych w ciągu 8 lat (lata 2007-2014) wynosiła 70 mln EUR rocznie. Poziom współfinansowania początkowo wynosił 50 %, po czym podniesiono go do 65 % w latach 2009-2011, obniżono ponownie do 50 % w latach 2012-2013 i podniesiono do 60 % w rozporządzeniu z 2013 r. na lata 2014-2020.
                  

                     Do działań kwalifikowalnych zaliczają się zindywidualizowane szkolenia umożliwiające nabywanie nowych kwalifikacji oraz zmianę kwalifikacji, pomoc w poszukiwaniu pracy, mentoring, promowanie przedsiębiorczości, pomoc w zakresie prowadzenia działalności na własny rachunek, uruchamiania działalności gospodarczej i przejmowania działalności przez pracowników oraz dodatki na koszty przeniesienia, na koszty utrzymania lub dodatki szkoleniowe. W związku z tym poparłem sprawozdanie.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Le Fonds européen d'ajustement à la mondialisation a été créé en 2006 pour venir en aide aux travailleurs victimes de licenciements de masse, notamment lors de plans sociaux amorcés dans certaines grandes entreprises. À de nombreuses reprises au cours de l'année, le Parlement européen octroie une aide financière, au titre de ce fonds, à des personnes ayant perdu leur emploi, par exemple pour les accompagner dans une formation ou une reconversion professionnelle. J'ai voté pour ce rapport qui dresse un bilan de l'utilisation du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation entre 2007 et 2014, en identifiant ses forces et ses faiblesses, afin de renforcer son efficacité dans le cadre de la période de programmation actuelle (2014-2020).
                  

Paulo Rangel (PPE),
por escrito. – O objetivo do presente relatório é analisar as atividades, o impacto e o valor acrescentado do Fundo Europeu de Ajustamento à Globalização (FEG), no período compreendido entre 2007 e 2014, assim como identificar a importância e a eficácia das reformas aplicadas nesse mesmo período.
                  

                     Criado com o objetivo de permitir a solidariedade para com os trabalhadores que perderam os seus empregos por ocasião de despedimentos em larga escala, devido a importantes mudanças estruturais nos padrões do comércio mundial decorrentes da globalização, o FEG é um instrumento de emergência e não é abrangido pelo Quadro Financeiro Plurianual. Entre 2007 e 2014, o funcionamento do FEG sofreu algumas alterações, de que destacaria, o decréscimo do número de trabalhadores necessário para a possibilidade de recurso ao fundo (hoje, 500 funcionários) e o aumento do orçamento deste mecanismo.
                  

                     A utilização de apoios através do FEG requer a apresentação, pelos Estados-Membros, de um relatório final de execução do fundo, que inclua estatísticas sobre a reintegração dos trabalhadores assistidos. Apoio o presente relatório, pois valorizo o aumento da capacidade e da ação do FEG, identificando este fundo solidário como uma ferramenta indispensável à proteção dos trabalhadores europeus, numa conjuntura social onde o desemprego é um dos problemas a que urge dar uma resposta europeia, para os europeus.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, own-initiative report. The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) is basically EU dole money towards which British taxpayers are forced to pay.
Where there has been a large and sudden loss of jobs in a region of a Member State, the government can apply for this EU funding which will be used for retraining and education of workers who have lost their jobs. This report looked at how the EGF performed between 2007 and 2014. The report of course says the EGF was a glowing success and calls for the programme to expand and have more resources to be dedicated to it. UKIP opposes the use of the EGF as British taxpayers shouldn't be asked to pay for poor economic policies in other countries and by the EU.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente, por considerar fundamental a proteção dos trabalhadores que este fundo tenta garantir. Considero imperativo sermos solidários para com os trabalhadores, por vezes até famílias, que perderam os seus empregos por ocasião de despedimentos em larga escala devido a importantes mudanças estruturais nos padrões do comércio mundial decorrentes da globalização ou de crises.
                  

                     O FEG permite um apoio personalizado, individualizado e intensivo aos trabalhadores despedidos e dá, em muitos casos, resultados positivos, nomeadamente um impacto psicológico positivo, uma maior capacidade de adaptação e a flexibilidade do mercado de trabalho. Além disso, os dados revelam que o FEG contribuiu para a coesão social, ajudando grandes grupos de pessoas que necessitavam prementemente de assistência. Esta ação teve repercussões positivas para as famílias dos beneficiários e a comunidade em geral.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) se creó para ayudar a los trabajadores despedidos como resultado de los grandes cambios estructurales en los patrones del comercio mundial. El FEAG se concibió para hacer frente a situaciones de emergencia mediante una intervención rápida y una ayuda a corto plazo en respuesta a dificultades graves e imprevistas del mercado laboral que impliquen despidos a gran escala.
                  

                     Con este informe, que examina las actividades, impacto y valor añadido del FEAG entre 2007 y 2014, se plantean un conjunto de recomendaciones al objeto de mejorar el funcionamiento del fondo. Entre otros aspectos, se llama a prestar más atención al impacto de las políticas comerciales y los acuerdos comerciales en el mercado de trabajo europeo y pide a la Comisión que anticipe estos efectos; se reclaman medidas para que también puedan beneficiarse del mismo las pymes, empresas de economía social y cooperativas y se destaca la importancia de un diálogo social basado en la confianza mutua y la responsabilidad compartida, como el mejor instrumento para buscar soluciones consensuadas y puntos de vista comunes en la predicción, prevención y la gestión de los procesos de reestructuración.
                  

                     Por todo ello, he votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la résolution du Parlement européen sur les activités, les incidences et la valeur ajoutée du Fonds européen d'ajustement à la mondialisation entre 2007 et 2014.
                  

                     Soyons clair, ce Fonds européen d'ajustement à la mondialisation ne peut en aucun cas se substituer à une politique sérieuse de prévention et d'anticipation des restructurations. À ce titre, je plaide encore et toujours pour la mise en place d'une véritable politique industrielle au niveau européen. La récente annonce de l'intention de fermer l'usine Caterpillar à Gosselies nous rappelle que le chemin de la réindustrialisation est encore long et nécessite une véritable volonté politique, à traduire en actes législatifs dès maintenant!
                  

                     Concernant l'évaluation de ce fonds, je suis préoccupé par le fait que le FEM ait eu des effets très limités sur les PME. La Commission doit davantage réorienter le FEM au bénéfice des PME en recourant davantage à la dérogation au seuil de recevabilité.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Tendo sido criado, inicialmente, para permitir a solidariedade com os trabalhadores despedidos por mudanças estruturais nos padrões do comércio mundial, o Fundo Europeu de Ajustamento à Globalização foi alargado, posteriormente, para incluir os trabalhadores despedidos na sequência da crise financeira e mundial, incluindo trabalhadores independentes.
                  

                     Também em matéria de ações elegíveis, financiamento e beneficiários, houve um alargamento do âmbito de aplicação neste período de 2007-2014, passando a englobar e bem as pessoas mais desfavorecidas, os idosos e jovens desempregados, num prazo mais dilatado de utilização de financiamento - 24 meses - e, consequentemente, aumentando o número de beneficiários reintegrados no mercado de trabalho.
                  

                     Tal como evidenciado no relatório - que votei favoravelmente, destaco igualmente a circunstância do critério de intervenção para recurso ao fundo ter sido reduzido de 1 000 para 500 trabalhadores despedidos, o que tornou mais acessível a candidatura por parte das regiões e Estados-Membros de menor dimensão, contribuindo assim para a concretização de uma maior coesão económica, social e territorial. Como aspeto negativo, apenas uma chamada de atenção para a morosidade no processo de aprovação e atribuição do Fundo, que deverá ser revisto no futuro, para que a aplicação das medidas possa ser mais rápida e, consequentemente, mais eficaz.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – Le Fonds européen d'ajustement à la mondialisation (FEM) a été lancé en 2007 et poursuit l'objectif de concilier les avantages globaux à long terme de la libéralisation des échanges pour la croissance et l'emploi avec les effets négatifs potentiels de la mondialisation à court terme, en particulier sur l'emploi des travailleurs les plus vulnérables et les moins qualifiés.
                  

                     Il ressort des rapports qu'à la fin de la période de mise en œuvre du FEM, 7 656 travailleurs, soit 44,9 % des 18 848 travailleurs ayant bénéficié de l'aide du Fonds, avaient retrouvé du travail ou exerçaient une activité indépendante. L'Union doit continuer ses actions pour améliorer ces chiffres et promouvoir l'emploi et la formation.
                  

                     J'ai voté en faveur de ce rapport qui dresse une évaluation du fonctionnement du FEM et appelle notamment la Commission et les États membres à utiliser les possibilités d'exécution plus souples et plus efficaces pour le budget du FEM. Il est important qu'une distinction ait bien lieu entre les deux principaux types de mesures du FEM, à savoir les mesures actives sur le marché de l'emploi et l'aide au revenu des travailleurs.
                  

                     Le FEM est outil européen important qui apporte des aides concrètes pour l'emploi et la formation.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) se creó en 2006 para ayudar a trabajadores que han perdido su empleo en despidos a gran escala como consecuencia de la globalización, cuando dichos despidos tienen una incidencia negativa importante en la economía regional o local. El FEAG ha sido objeto de modificaciones como la reducción del número de despidos en los criterios de intervención de 1000 a 500. Esto significa que el FEAG es más accesible para las regiones y para los Estados miembros más pequeños. Desde 2013 se incluyó a los trabajadores por cuenta propia y también, en las regiones elegibles en virtud de la Iniciativa sobre Empleo Juvenil, a los ‘ninis’.
                  

                     El informe final votado en comisión, aunque no es perfecto, incorpora medidas más progresistas que el borrador inicial, incluyendo una mayor accesibilidad para trabajadoras/es veteranos/as, mujeres, jóvenes y los madres/padres solteras/os. Reconoce que las mujeres se ven desproporcionadamente afectadas por la crisis y la austeridad. También contiene algunos puntos positivos en el aumento de la participación de las autoridades locales, los interlocutores sociales y la sociedad civil en el acceso, distribución y aplicación del FEAG. Hemos votado a favor.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zu den Aktivitäten, den Auswirkungen und dem Mehrwert des Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung gestimmt.
                  

                     Dieser wurde eingerichtet, um sich solidarisch mit den Arbeitnehmern zu zeigen, die aufgrund von Großserienproduktion und Globalisierungsprozessen ihren Arbeitsplatz verloren haben, bzw. mit den Regionen, die dadurch ihre Wirtschaftskraft verloren haben.
                  

                     Der Bericht beleuchtet die Ergebnisse des Zeitraums 2007-2014 und analysiert die Stärken und Schwächen des Fonds, um die Effektivität und Bedeutung herauszustellen.
                  

Jasenko Selimovic (ALDE),
in writing. – I voted against this report. The European Globalisation Adjustment Fund is a clear indication of protectionism. Over the last century, it is hard to find systematic evidence for the benefits of protectionism. I firmly believe that fair competence in a context of free markets is the most suitable way to produce wealth for all.
I have exceptionally accepted the European Globalisation Adjustment Fund as an emergency measure at time of deep economic crisis. But this time it is meant to be more short-term in its approach, causing a negative impact.

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del presente porque supone una equilibrada valoración del Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización. Partiendo de la basa de que este fondo no puede sustituir a las políticas económicas e industriales necesarias para mantener el tejido productivo, este fondo debe ser utilizado para paliar las consecuencias inmediatas derivadas del cierre de empresas. El informe incluye numerosas referencias positivas con respecto al papel de los sindicatos, el impacto que la crisis está teniendo especialmente en las mujeres, el papel que también deben desempeñar las autoridades locales, etc. Así como pide a la comisión una ambiciosa evaluación y revisión de este fondo para afrontar la dramática situación que vive la economía europea. Es por todo esto por lo que he decidido votar a favor del presente informe.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report which examines the activities of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), its effects and the trends of the fund. Labour has consistently supported the EGF out of solidarity for workers across Europe and this report outlines the effectiveness of the fund for its beneficiaries

Monika Smolková (S&D),
písomne – Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol zriadený s cieľom podporovať pracovníkov, ktorí boli prepustení z dôvodu veľkých štrukturálnych zmien v celosvetovom obchode, a vyjadriť solidaritu s nimi. Cieľom EGF je podporovať udržateľnú zamestnanosť prípravou prepustených pracovníkov na nové pracovné miesta a bol zriadený na riešenie núdzových situácií poskytovaním rýchleho zásahu a krátkodobej pomoci v reakcii na naliehavé a nepredvídané problémy na trhu práce zahŕňajúce rozsiahle prepúšťanie. Zo správy jednoznačne vyplýva, že je potreba zvýšiť využívanie EGF podporou dopytu zo strany členských štátov, čo si vyžiada zvýšenie jeho financovania a zvýšenie miery spolufinancovania EÚ. Je na škodu, že Komisia v správe nedoplnila analýzu príjemcov podľa regiónov, ktorá by ukázala, ako sa využíva EGF v jednotlivých regiónoch členských štátov. Z tohto dôvodu sme požiadali Komisiu, aby v svojej ďalšej správe poskytla aj informáciu o druhu a kvalite pracovných miest, ktoré si našli ľudia opätovne začlenení do trhu práce.
                  

Bart Staes (Verts/ALE),
schriftelijk. – Het initiatiefverslag van Marian Harkin bekijkt de activiteiten, impact en toegevoegde waarde van het Europees Fonds voor aanpassing aan de globalisering (EFG) tussen 2007 en 2014. Dit Europees Fonds werd opgericht ter ondersteuning van werknemers die ontslagen worden als gevolg van grote onvoorziene structurele veranderingen op de arbeidsmarkt ten gevolge van de wereldhandel. Dit fonds kan door de lidstaten ingeroepen worden bij minimaal 500 afvloeiingen en beschikt over een totale begroting van 150 miljoen euro per jaar om tot 60 % van de kosten te co-financieren. Tussen 2007 en 2014 waren er 134 aanvragen uit 20 lidstaten, goed voor 122 121 getroffen werknemers.
                  

                     Het verslag wil dat de Europese Commissie anticipeert op de effecten van handelsovereenkomsten op de arbeidsmarkt en dat er meer coördinatie is tussen de diensten handel en werkgelegenheid. Dit magere fonds mag niet gezien worden als sociaal vangnet om foute toekomstige handelsakkoorden met een negatieve impact op de werkgelegenheid erdoor te drukken. Voorts moeten de lidstaten deze fondsen gebruiken in hun diensten aan de ontslagen werknemers om in te zetten op een grondstoffen-efficiënte en duurzame economie. Het fonds mag de lidstaten niet ontheffen van hun verplichtingen ten aanzien van de ontslagen werknemers. Dit zijn allemaal aanbevelingen die het belang van de werknemer voorop plaatsen. Daarom stem ik voor.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne – Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii je jedným z nástrojov, akými sa európske hospodárstvo vyrovnáva s poklesom svojej konkurencieschopnosti. Jeho účelom je poskytnúť prostriedky pre rekvalifikáciu a ďalšie uplatnenie prepustených zamestnancov. Je škoda, že Slovensko túto možnosť ešte nevyužilo, a to ani v odôvodnených prípadoch.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Prihvaćam izvješće o aktivnostima, učinku i dodanoj vrijednosti Europskog fonda za prilagodbu globalizaciju u razdoblju 2007.-2014. s obzirom da je svrha samog Europskog fonda izražavanje solidarnosti s osobama, odnosno radnicima koji su proglašeni viškom uslijed promjena u svjetskoj trgovini.
                  

                     Također, smatram potrebnim neku vrstu europskog zakonskog okvira o informiranju radnika i savjetovanju s njima u slučaju gubitka posla, koji bi djelovao na način da im uspije i pomoći u situacijama kada je čak moguće predvidjeti i zaustaviti gubitak radnih mjesta.
                  

                     Ključno je imati dobro razvijen sustav industrijskih odnosa prema kojem bi se točno mogla određivati prava radnika te njihovih predstavnika, vezano uz savjetovanja i informiranja. Rješavanje krize nezaposlenosti, zaštitu na radnim mjestima treba učiniti temeljima politike EU-a, što pokazuju i same stope nezaposlenosti.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments über die Tätigkeiten, die Auswirkungen und den Mehrwert des Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung zwischen 2007 und 2014 habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Der Europäische Fonds für die Anpassung an die Globalisierung (EGF) wurde eingerichtet, um Arbeitnehmer zu unterstützen, die infolge weitreichender Strukturveränderungen im Welthandelsgefüge arbeitslos geworden sind, und Solidarität mit diesen zum Ausdruck zu bringen. Er soll Hilfe in dringenden Fällen leisten, indem ein schnelles Eingreifen und kurzfristige Unterstützung bei unvorhergesehenen Schwierigkeiten auf dem Arbeitsmarkt, bei denen es zu umfangreichen Massenentlassungen kommt, ermöglicht wird.
                  

                     Der EGF muss weder verbessert noch irgendwie begutachtet werden. Der EGF muss eingestampft und abgeschafft werden. Es gibt wohl kein Instrument der EU, das den wirtschaftlichen Wandel in ähnlicher Halsstarrigkeit aufzuhalten sucht wie der EGF und dabei marktwirtschaftliche Prinzipien verletzt.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Svrha uspostavljanja Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF-a) je pružanje potpore i izražavanje solidarnosti s radnicima koji su proglašeni viškom uslijed značajnih strukturnih promjena, a posljednjih godina restrukturiranje je postalo sve učestalije.
                  

                     Ponovno uključivanje korisnika Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji biti će uspješnije ako rezultira kvalitetnim zapošljavanjem. Prag minimalnog viška radne snage s 1000 radnika snižen je na njih 500, no postoji mogućnost da se EGF primjeni u iznimnim okolnostima ako otpuštanja utječu na zapošljavanje i na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo. Stopa sufinanciranja iznosi 60 %, dok je prvotna iznosila 50 %.
                  

                     Podržavam Izvješće o aktivnostima, učinku i dodanoj vrijednosti Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u razdoblju 2007. - 2014., jer smatram da su mjere navedene u njemu kvalitetno razrađene te će doprinijeti boljem sveukupnom funkcioniranju Fonda.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014.
                  

                     Podpiram pobudo Odbora za proračun, ki ugotavlja, da lahko Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji podpira ali dopolnjuje ukrepe držav članic na področju zaposlovanja in socialne politike, vendar ne more nadomestiti osnovnih ukrepov in pristojnosti nacionalnih organov in torej ne bi smel nadomeščati nacionalnih shem za dohodke delavcev.
                  

                     Prav tako tudi opozarja, da so države članice odgovorne za sofinanciranje ukrepov ESPG v skladu z določbami nacionalne zakonodaje in so obvezane, da učinkovito izvajajo proračun ESPG.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam az Európai Globalizációs Alap 2007-14 közötti működésének tapasztalatairól szóló jelentés elfogadását. Az Alapot 10 évvel ezelőtt az EU többéves pénzügyi keretén kívüli sürgősségi eszközként hozták létre, elsősorban olyan európai munkavállalók, kis- és középvállalkozók támogatására, akik a nemzetközi gazdasági és kereskedelmi viszonyok átrendeződéséből adódóan vesztették el munkahelyüket. Tapasztalataim szerint az ezzel kapcsolatos munkahelyteremtés, átképzés, vállalkozástámogatás iránt ma is aktuális igény van, ugyanakkor az eszköz ismerete, egyes tagállamok ahhoz való hozzáállása, a rendelkezésre álló források kihasználása még nem kielégítő. Bízom benne, hogy az elfogadott jelentés megállapításai, korrekciós javaslatai is hozzájárulnak a jövőben e fontos uniós alap lehetőségeinek jobb kiaknázásához, főként új, valós európai munkahelyek létrehozásához.
                  

Claudia Țapardel (S&D),
în scris. – Fondul european de ajustare la globalizare este un instrument care oferă un sprijin direct pentru lucrătorii care și-au pierdut locul de muncă ca urmare a globalizării și schimbărilor intervenite în comerț. Acest raport analizează cu atenție activitățile, impactul și valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare între 2007 și 2014.
                  

                     În acest context, consider că ar trebui să continuăm măsurile pentru o Europă care să asigure îmbunătățirea condițiilor de viață și promovarea unui model social european, acesta vizând o protecție socială puternică, servicii publice de calitate și dialog social.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – À l'origine, l'assistance financière était destinée aux ‘mesures actives du marché du travail qui s'inscrivent dans un ensemble coordonné de services personnalisés visant à la réinsertion professionnelle des travailleurs ayant perdu leur emploi’(1). Dans le règlement de 2013, ce champ d'application a été élargi de manière à inclure ‘la réinsertion sur le marché du travail salarié ou non salarié en particulier, des chômeurs défavorisés, âgés ou jeunes’.
                  

                     Les actions admissibles comprennent la formation et le recyclage sur mesure, l'aide à la recherche d'un emploi, le parrainage, la promotion de l'entrepreneuriat, l'aide à l'emploi indépendant, à la création d'entreprises et à la reprise d'entreprises par les salariés ainsi que les allocations de mobilité, les allocations de subsistance ou de formation.
                  

                     Le financement de toutes les actions admissibles est subordonné à la participation active des bénéficiaires ciblés à des activités de recherche d'emploi ou de formation. En outre, les actions qui relèvent de la responsabilité des entreprises en vertu du droit national ou des conventions collectives, ainsi que les mesures de protection sociale passives, ne peuvent être financées.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) was established to support workers who had lost their jobs as a result of the adverse effects of globalisation. It was later broadened to support workers suffering from the global and financial crisis, as well as to self-employed and youth. Since its creation, the Fund has successfully helped put 49% of workers back to work and provided them with tailored support, which is why I voted in favour of extending the funding period from one to two years. It is important that the Fund is carefully coordinated with other EU programmes, that its budget is spent efficiently, and that it focuses more on workers in SMEs, upon which the impact has remained limited until now.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Glasovala sam suzdržano o Izvješću o aktivnostima, učinku i dodatnoj vrijednosti Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u razdoblju 2007. -2014. godine. Iako Europski fond za prilagodbu globalizaciji ima za cilj doprinijeti pametnom, održivom i uključivom rastu te poticati održivo zapošljavanje, smatram da prekvalifikacija radnika nije dovoljna za očuvanje radnih mjesta.
                  

                     Mišljenja sam da trenutne mjere koje pruža ovaj Fond ne doprinose održavanju radnih mjesta i konkurentnosti gospodarstva Europske unije. Gospodarstvu Europske unije i smanjenju nezaposlenosti mogu pomoći samo dugoročne mjere, kao što je smanjenje birokracije i visokih poreza.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Predlog resolucije o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014 sem podprla.
                  

                     Sklad je bil zasnovan za reševanje nujnih primerov s hitrim posredovanjem in kratkoročno pomočjo v odziv na hude in nepredvidene težave na trgu dela. Cilj je prispevati k pametni, trajnostni in vključujoči gospodarski rasti ter spodbujati trajnostno zaposlovanje s podporo presežnim delavcem in njihovo pripravo na novo delovno mesto.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) se creó en 2006 para ayudar a trabajadores que han perdido su empleo en despidos a gran escala como consecuencia de la globalización, cuando dichos despidos tienen una incidencia negativa importante en la economía regional o local. El FEAG ha sido objeto de modificaciones como la reducción del número de despidos en los criterios de intervención de 1000 a 500. Esto significa que el FEAG es más accesible para las regiones y para los Estados miembros más pequeños. Desde 2013 se incluyó a los trabajadores por cuenta propia y también, en las regiones elegibles en virtud de la Iniciativa sobre Empleo Juvenil, a los ‘ninis’.
                  

                     El informe final votado en comisión, aunque no es perfecto, incorpora medidas más progresistas que el borrador inicial, incluyendo una mayor accesibilidad para trabajadoras/es veteranos/as, mujeres, jóvenes y los madres/padres solteras/os. Reconoce que las mujeres se ven desproporcionadamente afectadas por la crisis y la austeridad. También contiene algunos puntos positivos en el aumento de la participación de las autoridades locales, los interlocutores sociales y la sociedad civil en el acceso, distribución y aplicación del FEAG. Hemos votado a favor.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – L'instrument du FEM a été mis en place dans le but de compenser les effets destructeurs liés à la mondialisation sur les travailleurs. Pourtant, les emplois détruits sont rarement remplacés par de nouveaux postes, et les régions touchées connaissent déjà un marché de l'emploi difficile. Dans la plupart des cas, les jeunes sont contraints à la mobilité et les plus âgés au chômage. De plus, il est reconnu que de nombreuses régions ou entreprises touchées de plein fouet par la mondialisation sont en réalité victimes des politiques commerciales décidées au niveau de l'Union européenne: les accords de libre-échange en cours de négociation ou à venir sont les principaux vecteurs de la perte massive d'emplois en Europe.
                  

                     Toutefois, ce fonds est une façon de récupérer notre argent. J'ai voté pour.
                  

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR),
na piśmie. – EFG jest kluczowym instrumentem pozwalającym łagodzić negatywne skutki masowych zwolnień, globalizacji, zmian na rynku pracy i w handlu. Należy kontynuować wspieranie podmiotów dążących do ponownego zatrudnienia, zmiany kwalifikacji zawodowych, dostosowania się do podaży pracy. Należy dbać o dobrą sprawozdawczość, by stale monitorować postępy krajów członkowskich pobierających pomoc z funduszu, by móc dopasowywać finansowanie do najbardziej potrzebujących sektorów. W glosowaniu poparłem projekt rezolucji.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az EGAA szerepe, hogy lehetővé tegye a szolidaritást azokkal a munkavállalókkal, akik a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat a tömeges elbocsátások során, azokban az esetekben, amikor ezek az elbocsátások jelentős negatív hatással vannak a regionális vagy helyi gazdaságra. A végszavazáson támogattam a jelentést.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. — El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) se creó en 2006 para ayudar a trabajadores que han perdido su empleo en despidos a gran escala como consecuencia de la globalización, cuando dichos despidos tienen una incidencia negativa importante en la economía regional o local. El FEAG ha sido objeto de modificaciones como la reducción del número de despidos en los criterios de intervención de 1000 a 500. Esto significa que el FEAG es más accesible para las regiones y para los Estados miembros más pequeños. Desde 2013 se incluyó a los trabajadores por cuenta propia y también, en las regiones elegibles en virtud de la Iniciativa sobre Empleo Juvenil, a los ‘ninis’.
                  

                     El informe final votado en comisión, aunque no es perfecto, incorpora medidas más progresistas que el borrador inicial, incluyendo una mayor accesibilidad para trabajadoras/es veteranos/as, mujeres, jóvenes y los madres/padres solteras/os. Reconoce que las mujeres se ven desproporcionadamente afectadas por la crisis y la austeridad. También contiene algunos puntos positivos en el aumento de la participación de las autoridades locales, los interlocutores sociales y la sociedad civil en el acceso, distribución y aplicación del FEAG. Hemos votado a favor.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour as the Globalisation Fund can be an efficient rapid intervention tool in cases of mass redundancies if used for personalised and active labour market measures.
It cannot, however, be considered a solution to clean up disastrous trade deals or non-existent restructuring policies.

Viktor Uspaskich (ALDE),
raštu. — Palankiai vertinu tai, kad daug paramos iš EGF gavėjų visų pirma galėjo gauti asmeninę pagalbą ieškant darbo, atnaujinti savo įgūdžius profesinio mokymo programose ir naudotis judumo išmokomis; taip pat palankiai vertinu tai, kad EGF, iš jo suteikus pagalbą įmonėms steigti ar perimti, kai kuriems samdomiesiems darbuotojams suteikė galimybę pradėti savo verslą; todėl pabrėžiu, kad nustatyta, jog EGF padarė didelį teigiamą poveikį savigarbai, įgalėjimo jausmui ir motyvacijai; pabrėžiu, kad EGF parama padidino socialinę sanglaudą, nes suteikė žmonėms galimybę vėl įsidarbinti ir išvengti neigiamų nedarbo padarinių.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the activities, impact and added value of the European Globalisation Adjustment Fund between 2007 and 2014. The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) was set up to provide support for, and express its solidarity with, workers made redundant as a result of major structural changes in world trade patterns. The report emphasises the relevance of strong social dialogue based on mutual trust and shared responsibility as the best instrument with which to seek consensual solutions and common outlooks when predicting, preventing and managing restructuring processes. Furthermore, it highlights that this would help to prevent job losses and therefore EGF cases. I voted in favour because I believe that the current EGF aims not only to support redundant workers but also to demonstrate solidarity towards those workers.

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of this report which examines the activities of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), its effects and the trends of the fund. Labour has consistently supported the EGF out of solidarity for workers across Europe and this report outlines the effectiveness of the fund for its beneficiaries.

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – Cette évaluation du fonds ‘d'ajustement à la mondialisation’ dénonce le fait que de plus en plus de cas traités par ledit fonds européen sont liés à la restructuration de grandes entreprises.
                  

                     Or, pour moi, il n'est pas admissible que l'argent public serve à financer des mesures de retour à l'emploi à la suite de licenciements dont le seul motif est d'augmenter les profits des entreprises concernées et les dividendes de leurs actionnaires.
                  

                     Je reste réservée sur la logique globale de ce fonds qui ne fait que rembourser aux États une partie non négligeable du financement de restructurations et même souvent de délocalisations qu'ils n'ont pas su ou voulu empêcher.
                  

                     On ne se demande jamais si ces plans sociaux auraient pu être évités ou si les syndicats ont été réellement consultés, pas plus que l'on vérifie si les salariés concernés ont retrouvé un emploi.
                  

                     J'ai donc choisi de m'abstenir.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – O Fundo Europeu de Ajustamento à Globalização (FEG) é uma medida paliativa, cujo objetivo é compensar o elo mais fraco das políticas neoliberais e de austeridade – os trabalhadores –, empurrados para o desemprego e a precariedade.
                  

                     Entendemos que o FEG não pode ser utilizado para substituir as obrigações das empresas e dos Estados-Membros relativamente aos seus trabalhadores.
                  

                     Refere-se, no entanto, que o caráter de um fundo de urgência para apoio – neste caso social – merece a nossa aprovação. Da mesma forma, todas as transferências propostas ao Parlamento Europeu no âmbito destes fundos têm sido aprovadas também com o nosso apoio.
                  

                     Considerando que o relatório faz um balanço realista deste período, propõe-se o voto a favor.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht ist im Ansatz positiv zu beurteilen, da es um Arbeitsplatzmaßnahmen geht. Auch wird die Mittelverschwendung kritisch angeführt. Jedoch sollen die Mittel des Fonds von den Staaten erhöht werden, und zusätzlich soll eine Förderung von Personen mit Migrationshintergrund angedacht werden. Daher habe ich mich meiner Stimme enthalten.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sull'attività, incidenza e valore aggiunto del Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione tra il 2007 e il 2014.
                  

                     Il Fondo europeo di adeguamento alla globalizzazione fornisce sostegno alle persone che perdono il lavoro a causa dei cambiamenti strutturali del commercio mondiale dovuti alla globalizzazione. Inoltre, il campo di applicazione del Fondo è stato ampliato per includere i lavoratori in esubero a causa della crisi finanziaria ed economica mondiale del 2009-2011 e, a questo scopo, è stato ulteriormente ampliato per includere i lavoratori autonomi colpiti dalla crisi tra il 2014 e il 2020. È importante che l'Unione europea si impegni sempre di più per aiutare i lavoratori in difficoltà.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of this report which examines the activities of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF), its effects and the trends of the fund. Labour has consistently supported the EGF out of solidarity for workers across Europe and this report outlines the effectiveness of the fund for its beneficiaries. It particularly highlights the view to see the EGF used to its full potential, by calling for it to complement other available instruments and seek consultation of major stakeholders.
Social solidarity is a core value of the European Union, and the EGF is an expression of such solidarity. It is an instrument that allows the EU to democratise globalisation, and minimise damage to communities that may be caused by international trade. It is the EU that often steps in when national governments fail to do so.

Pablo Zalba Bidegain (PPE),
por escrito. – El Fondo Europeo de Adaptación a la Globalización (FEAG) presta apoyo a los trabajadores que pierden su empleo como consecuencia de grandes cambios estructurales en el comercio mundial, provocados por la globalización o por la crisis económica y financiera mundial.
                  

                     Periódicamente se han realizado informes de evaluación de las actividades efectuadas en los sucesivos años de vigencia, con resultados muy positivos tanto en personas atendidas, como en tasas de reinserción. La idea es realizar una evaluación más global de los años 2007-2014.
                  

                     Voto a favor de este informe, ya que España está razonablemente satisfecha con el funcionamiento de dicho Fondo en nuestro país.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne – Správa pani poslankyne Harkinovej veľmi realisticky sumarizovala informácie o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii, ktorý bol pôvodne založený ako vyjadrenie solidarity so zamestnancami, ktorí stratili prácu v rámci hromadných prepúšťaní v dôsledku globalizačných zmien vo svetovom obchode. Rámec tohto fondu bol rozšírený v rokoch 2009-2011 a ďalej po roku 2013. Hoci vo všeobecnosti platí, že ľuďom, ktorí prídu o prácu, je potrebné poskytnúť pomoc, treba taktiež sledovať, či vynaložené financie prinášajú výsledky, či pomohli prepusteným pracovníkom opätovne sa zamestnať a či by sa tieto financie nedali s väčšou úspešnosťou použiť iným spôsobom. Takisto sa treba zamyslieť nad tým, ako pomôcť nielen veľkým podnikom, ale aj malým a stredným podnikom, ktorých sa globálne zmeny takisto významne dotýkajú. Táto správa však konštatuje, že na komplexné zhodnotenie pridanej hodnoty fondu neexistujú dostatočné údaje, že hodnotenie opätovného zamestnania sa nie je správne nastavené a neexistujú štatistiky o tom, aké zamestnanie a akej kvality sa prepusteným pracovníkom podarilo nájsť. Práve preto si myslím, že na správne zhodnotenie prínosu tohto fondu budeme musieť zhromaždiť ešte viac relevantných údajov a povzbudiť pri tom všetky inštitúcie k čo najefektívnejšej spolupráci.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei a favor do relatório Harkin sobre as atividades, o impacto e o valor acrescentado do Fundo Europeu de Ajustamento à Globalização (FEG) entre 2007 e 2014, por considerar imperativo apoiar e expressar a solidariedade da UE para com os trabalhadores que perderam os seus empregos em resultado de importantes mudanças estruturais nos padrões do comércio mundial.
                  

                     Considero que deve existir maior flexibilidade nos limiares de elegibilidade, especialmente em prol das PME, já que o FEG se tem concentrado nas grandes empresas, pelo que o seu impacto nas PME tem sido muito limitado.
                  

                     Recordo que o objetivo do FEG é contribuir para um crescimento inteligente, sustentável e inclusivo e para a promoção do emprego sustentável, preparando os desempregados para um novo posto de trabalho e proporcionando-lhes apoio nesse contexto.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Predlog resolucije o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014 sem podprl.
                  

                     Prestrukturiranje je v zadnjih nekaj letih postalo vse bolj splošen pojav, ki se je v nekaterih sektorjih še okrepil, v druge pa razširil. Zato podpiram Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki zagotavlja podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter prispeva k pametni, trajnostni in vključujoči gospodarski rasti ter spodbuja trajnostno zaposlovanje s podporo presežnim delavcem in njihovo pripravo na novo delovno mesto.
                  

President. – That concludes the explanations of vote.
13.   Corrections to votes and voting intentions : see Minutes

(The sitting was suspended at 13.05 and resumed at 15.05)


IN THE CHAIR: ANNELI JÄÄTTEENMÄKI


Vice-President

14.   Approval of the minutes of the previous sitting : see Minutes
15.   Interpretation of the Rules of Procedure : see Minutes
16.   Council positions at first reading

President. – I have received from the Council its positions at first reading on:

                  ‘Me référant à l'article 164 du règlement, je souhaite prendre la parole pour un fait personnel.’
               

Dominique Bilde (ENF). – Madame la Présidente, ce matin, lors des débats sur le rapport Weber concernant l'application de la directive sur l'égalité en matière d'emploi, je n'ai pu terminer mon intervention car j'ai été coupée par des propos mensongers de M. Lavrilleux.
               

                  Alors que je saluais la volonté de l'Union d'en finir avec les discriminations et de favoriser le pluralisme, j'ai jugé bon de préciser que les élus du groupe ENF, dont je fais partie, sont eux-mêmes régulièrement victimes de manœuvres de leurs collègues EuroLat du Parlement européen, en commission de la culture et de l'éducation. Nos amendements sont constamment censurés, y compris quand ils correspondent aux orientations de politique générale voulues par les groupes majoritaires.
               

                  Jérôme Lavrilleux s'est permis de me couper, jugeant que les élus du groupe ENF n'étaient pas victimes de discrimination. Cela m'a profondément touchée et de ce fait, je n'ai pu terminer, comme le dit le règlement, mon intervention puisque j'avais dépassé le temps légal, alors que rien n'a été dit à l'encontre de M. Lavrilleux qui a pu m'interrompre sans rappel à l'ordre. Tête haute et mains propres, je n'ai pas de leçons à recevoir d'un homme dont la probité peut être remise en question, notamment en France, puisqu'à cette heure-ci nous attendons tous la fin de l'affaire Bygmalion qui le met en cause.
               

                  Je voulais m'en expliquer, je vous remercie de m'avoir laissé cette possibilité, Madame la Présidente.
               
17.   Match-fixing

President. – The next item is the debate on the oral question to the Commission on match-fixing, by Silvia Costa on behalf of the Committee on Culture and Education ((O-000102/2016 – B8-0714/2016) (2016/2873(RSP)).

Silvia Costa,
Auteur. – Signora Presidente, onorevoli colleghi, so che il Commissario è in ritardo – non per sua colpa – ma sono certa che ci raggiungerà per la conclusione dei nostri interventi.
               

                  Innanzitutto vorrei però esprimere, anche a nome della commissione Cultura, tutta la nostra contrarietà per il fatto che questo dibattito, secondo la nostra richiesta iniziale, doveva tenersi in un orario molto più adeguato questa settimana. Non era stato possibile e avevamo concordato la prima settimana di ottobre. Non è assolutamente fair che invece lunedì, senza avvertire la commissione Cultura, né tantomeno la sottoscritta, si sia deciso da parte della Presidenza di proporre un altro ordine del giorno che vede il nostro dibattito anticipato al pomeriggio di giovedì, non consentendo a molti colleghi della commissione Cultura, come avrebbero voluto, di partecipare. Ho il dovere di dirlo, perché questo non deve più succedere.
               

                  Vorrei dire anche, entrando nel merito, che siamo proprio nella settimana europea dello sport, la seconda edizione dopo quella dell'anno scorso. Vorrei ricordare che l'abbiamo inaugurata col Commissario Navracsics e con la Presidenza slovacca il 10 settembre a Košice, ed è giunta appunto ad un passaggio importante perché sta diventando un importante appuntamento per i giovani, le associazioni, tutti gli sportivi europei, ma anche per coloro che sono coinvolti non solo nelle attività sportive ma anche in quelle fisiche e amatoriali. È interessante vedere anche come il motto ‘Be active’ opportunamente scelto, sia stato attivato in molte forme nelle città europee, a partire da quelle coinvolte nella bella esperienza delle capitali e città europee dello sport.
               

                  Condividiamo l'annuncio fatto dal Commissario di spostare in avanti dal prossimo anno la data della settimana europea per coinvolgere di più le scuole e fornire maggiore capacità organizzativa, ma dovrà cogliersi di più il dato europeo di quest'iniziativa, e quindi il suo carattere transborder, abituando i cittadini europei a farla con le bandiere nazionali, ma anche con quella europea, come ha fatto efficacemente Elisa Di Francisca, a Rio, nelle Olimpiadi.
               

                  Con questo spirito abbiamo promosso molte iniziative, fra cui una qui a Strasburgo, la mostra ‘Run for art’, e poi a settembre, il 27, ci sarà un convegno promosso con molti colleghi, anche preparando la relazione della commissione Cultura del Parlamento del collega Takkula sul linguaggio universale dello sport. Un linguaggio che in questi giorni ci sta dando straordinarie emozioni nei giochi paraolimpici di Rio, con giovani che chiedono di essere visti come atleti, e non come disabili, e con la vittoria di medaglie d'oro, ieri, di grandi atleti, fra cui ricordo Alex Zanardi.
               

                  Purtroppo però esiste anche il rovescio della medaglia, c'è un lato oscuro dello sport che il Parlamento ha già affrontato nella prima relazione Fisas del 2011 e che ora, appunto, vogliamo affrontare insieme al tema della good governance, dell'integrità e anche dell'accessibilità nella relazione Takkula. Sappiamo che la manipolazione delle gare sportive, legata alle scommesse illegali, sempre di più online, si sta manifestando in scandali che hanno colpito prevalentemente il calcio – ma purtroppo non solo, anche per esempio il tennis ed altri sport – e costituiscono una vera e propria minaccia all'integrità, alla leale competizione e alla credibilità dello sport nazionale ed europeo.
               

                  Ricordo che nel dicembre 2012 la commissione Cultura aveva organizzato un'audizione pubblica proprio su questo tema, sulla lotta agli incontri truccati e sul fair play finanziario, e nel marzo 2013 ha anche approvato una risoluzione in materia. Sono felice che nello stesso anno il Consiglio dei ministri abbia autorizzato la Commissione europea – e questa è una svolta importante del trattato di Lisbona – a partecipare a nome dell'Unione europea al negoziato che poi è andato avanti con un processo che ha portato alla proposta di ratifica della Convenzione del Consiglio d'Europa contro la manipolazione delle competizioni sportive, che è stata aperta nel 2014 alla firma dei singoli Stati membri.
               

                  Nella nostra interrogazione cosa chiediamo? Chiediamo alla Commissione di superare queste ultime difficoltà che ci sono, che impediscono di arrivare alla totalità degli Stati membri che firmino e ratifichino questa importante Convenzione, e soprattutto che si facciano quei passi da parte di tutti – io spero molto nella Presidenza slovacca, ma anche nella prossima Presidenza maltese, che è direttamente interessata – perché si arrivi davvero non dico ad un'armonizzazione, ma almeno a delle comuni regole che consentano, di fronte a questo che ormai è un crimine transborder, che va al di là sia dei paesi nazionali, degli Stati nazionali, che della stessa Europa, di poter assumere iniziative comuni, perché ormai appunto questa è la dimensione e dobbiamo assolutamente essere in grado di cogliere questa sfida promuovendo comuni programmi di educazione, prevenzione, investigazione, punire con regole armonizzate gli affari criminali – una vera e propria economia nera – e i reati che hanno creato questo mercato assolutamente illegale delle scommesse illecite.
               

                  Credo che quindi a questo punto sia necessario armonizzare anche le regole dell'industria del gioco, che sono uno degli elementi ostativi al fatto che alcuni paesi aderiscano a questa Convenzione. È necessario fare questo passo. Concludendo, ogni azione che il Commissario e la Commissione intraprenderanno in questo ambito, anche sul piano culturale ed educativo, ci troverà sicuramente disponibili ad aiutare e a sostenere queste iniziative. Naturalmente mi auguro che tutti gli Stati membri facciano loro parte.
               

Bogdan Brunon Wenta,
w imieniu grupy PPE. – Pani Przewodnicząca! Na wstępie chciałbym poprzeć to, o czym powiedziała pani przewodnicząca Costa – znajdujemy się w tym miejscu i o tej porze, ale przejdźmy do meritum. Celem konwencji jest zapobieganie ustawianiu wyników zawodów sportowych oraz manipulacji rozgrywkami sportowymi, jak również wykrywanie i zwalczanie tego procederu. Apeluje się w niej do rządów w całej Europie o podjęcie środków zapobiegających konfliktom interesów między operatorami zakładów sportowych a organizatorami sportowymi oraz o zachęcanie organów regulujących zakłady sportowe do nasilenia walki z nadużyciami i nielegalną działalnością bukmacherską.
               

                  Doceniamy zaangażowanie Komisji Europejskiej w procesie negocjacyjnym oraz propozycję podpisania konwencji przez Unię Europejską. Niestety jej wejście w życie zostało teraz opóźnione. To bardzo zły sygnał, tym bardziej, że istnieje szerokie poparcie ze strony państw członkowskich dla szybkiego wejścia w życie tej konwencji. Niektóre z państw są już gotowe ją ratyfikować, lecz nie mogą tego uczynić ze względu na unijne wewnętrzne kwestie proceduralne oraz polityczny sprzeciw jednego państwa członkowskiego, o którym wspomniała już pani przewodnicząca – Malty.
               

                  Od ponad 4 lat Komisja Europejska odgrywa główną rolę w przygotowaniu i negocjowaniu tego porozumienia. Dlatego teraz jest to czas na podjęcie politycznych kroków i decyzji, które spowodują wyjście z tego impasu i doprowadzą do wejścia w życie właśnie tej Konwencji.
               

                  Ustawianie wyników rozgrywek sportowych to poważne zagrożenie, to choroba, która niszczy integralność sportu, poważnie narusza wartości oraz zaufanie kibiców do swoich ulubionych drużyn czy klubów. Ten problem dotyka dzisiaj wielu dyscyplin sportowych, chociaż w większości przypadków to negatywne zjawisko konkretnie dotyczy takich dyscyplin, jak krykiet, piłka nożna czy, wspomniany tutaj, tenis.
               

                  Parlament Europejski wielokrotnie podkreślał swoje zaangażowanie w walkę z ustawianiem wyników zawodów sportowych w rezolucjach związanych z hazardem online (z 2009 r. i 2011 r.), ustawianiem meczów i korupcji w sporcie (2013 r.) oraz w rezolucjach o przypadkach korupcji w takiej organizacji, jaką jest FIFA, w 2015 r. Parlament w szczególności podkreślał, że rynek hazardu online ‘nie jest rynkiem jak każdy inny ze względu na ryzyko w zakresie ochrony konsumentów i zwalczanie przestępczości zorganizowanej’. Dlatego wielokrotnie wzywaliśmy organizacje sportowe do podjęcia polityki zerowej tolerancji dla korupcji i ustalenia ‘wspólnej definicji korupcji czy oszustwa sportowego’.
               

                  Kluczowe znaczenie w walce z tymi problemami ma Konwencja Rady Europy w sprawie zwalczania manipulacji rozgrywkami sportowymi, którą Parlament oczywiście będzie popierał.
               

Nicola Caputo,
a nome del gruppo S&D. – Signora Presidente, onorevoli colleghi, truccare le partite è una vera e propria minaccia allo sport, perché ne mina valori come l'integrità, la lealtà e il rispetto per il prossimo e rischia di allontanare i tifosi e i sostenitori dalle attività sportive organizzate. Le partite truccate sono spesso appannaggio di una criminalità organizzata che opera su scala mondiale. Si tratta di un problema divenuto ormai prioritario per il movimento sportivo e per le autorità incaricate dell'applicazione della legge in tutto il mondo.
               

                  Apprezzo molto il fatto che dei fondi europei siano stati assegnati a partenariati pubblico- privati per la realizzazione di progetti volti a individuare i fattori di rischio per le partite truccate e lo sviluppo di strumenti per la loro gestione. Apprezzo anche molto le normative europee in materia di gioco d'azzardo online e la creazione di una piattaforma europea di discussione per i regolatori nazionali del gioco d'azzardo, ma ciò non basta.
               

                  L'Unione europea deve avere un ruolo maggiore nella lotta contro le partite truccate. Abbiamo due organizzazioni in Europa che si occupano di cooperazione transfrontaliera di accertamento e perseguimento di reati gravi: Europol ed Eurojust. La Commissione può invitare queste agenzie a cooperare più strettamente con il movimento sportivo e dare maggiore attenzione alle partite truccate. Gli Stati membri dovrebbero attuare misure volte a prevenire i conflitti di interesse tra gli operatori di scommesse e le organizzazioni sportive e ad incentivare i regolatori delle scommesse sportive ad intensificare la lotta contro le frodi e le scommesse illegali.
               

                  Il Parlamento europeo ha evidenziato in varie occasioni il proprio impegno contro le partite truccate, ribadendo il suo pieno sostegno nei confronti della Convenzione del Consiglio d'Europa sulla manipolazione di competizioni sportive, che rappresenta a mio avviso il miglior strumento e quadro giuridico per lottare a livello internazionale contro le scommesse sportive illecite.
               

                  Penso sia essenziale che l'Unione europea e i suoi Stati membri siano coinvolti nell'istituzione di un sistema di monitoraggio e nello sviluppo di una cooperazione operativa nel quadro della Convenzione del Consiglio d'Europa sulla manipolazione di competizioni sportive sin dal momento della sua entrata in vigore. Ricordo che l'articolo 165 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea invita l'Unione e gli Stati membri a favorire la cooperazione con le organizzazioni internazionali nel settore dello sport, in particolare con il Consiglio d'Europa. L'azione dell'Unione europea può contribuire in modo determinante ad affrontare le sfide transnazionali che lo sport deve affrontare in Europa, quali le partite truccate, che richiedono sforzi congiunti e un approccio coordinato.
               

                  Uno dei principali obiettivi della Convenzione del Consiglio d'Europa sulla manipolazione di competizioni sportive è promuovere la cooperazione nazionale e internazionale. Il capo 3 della Convenzione fissa infatti una serie di disposizioni per agevolare lo scambio di informazioni tra tutte le parti interessate. La lotta alle partite truccate richiede una stretta collaborazione tra i movimenti sportivi, i governi, gli operatori delle scommesse, le autorità incaricate dell'applicazione della legge e le organizzazioni internazionali, e una gamma così ampia di parti interessate costituisce di per sé una sfida. L'Unione europea può contribuire a creare unità e assicurare un approccio più coordinato.
               

                  Gli Stati membri si trovano in fasi diverse dello sviluppo del contrasto alle partite truccate. La natura transnazionale delle partite truccate comporta verosimilmente la collaborazione tra Stati membri con livelli diversi di esperienza, creando la necessità di condivisione di buone pratiche e sviluppo di competenze. In questo, l'Unione europea gioca un ruolo importante nello sviluppo di capacità come catalizzatore della cooperazione e in definitiva come sostegno all'attuazione della Convenzione del Consiglio d'Europa sulla manipolazione di competizioni sportive.
               

                  Esiste un ampio sostegno degli Stati membri a favorire una rapida entrata in vigore della Convenzione, e alcuni sono pronti a ratificarla ma non hanno potuto semplicemente farlo a causa di questioni procedurali tutte interne all'Unione europea. Vorrei quindi chiedere alla Commissione quali ulteriori passi intende adottare al fine di rompere questo stallo e consentire agli Stati membri che hanno svolto un ruolo fondamentale nella preparazione della Convenzione del Consiglio d'Europa sulla manipolazione di competizioni sportive di firmarla e ratificarla al più presto.
               

Emma McClarkin,
on behalf of the ECR Group. – Madam President, colleagues, let me begin by thanking the Committee on Culture and Education coordinators for putting together this oral question on illicit match-fixing. I regret that the Commissioner is not here to hear what we have to say this afternoon, and indeed that there are not more Members here. Perhaps a better time could have been found, because match-fixing poses a significant and worrying threat to sport, something that so many of us love.
For fans to follow their sport with a passion that we all want to see, it is necessary that they have the confidence and that any attempts to corrupt sport are cracked down on. They need to know the integrity of sport is there. The ECR are therefore supportive of the Council of Europe Convention and have a strong commitment to tackle match fixing. Match-fixing remains a black mark on sport with around EUR 12 million paid to players, referees, coaches or officials in order to influence matches in 2012 alone. In the last three months, 24 matches were deemed suspicious based on betting patterns across a variety of sports in Europe.
Sport must remain inspirational and a showcase for the very best in human endeavours. we should therefore be doing all that we can to encourage Member States to combat match-fixing, but we should also be pushing for stronger cooperation and partnerships between the sports betting industry and sports governing bodies. It is our collective responsibility and one we must do together. But for this very reason the ECR has not been able to support this oral question because it singles out one nation. It dismisses the concerns of a nation that questions the legal clarity and definition of illegal sports betting. We must work together constructively between nations, between our public and private partners and at all levels within sport from the grassroots to the very top to protect the integrity of sport.

Yana Toom,
on behalf of the ALDE Group. – Madam President, I understand I have to speak as slowly as possible to give the Commissioner time to arrive at least by the end of the debate. So I will do my best.
On behalf of the ALDE Group I would like to welcome this very important oral question regarding a serious integrity problem in sports. In modern English, match-fixing is normally understood as the act of arranging the outcome of a match even before it has been actually played. It is obvious that match-fixing is widespread internationally, and this problem also concerns illegal gambling and organised crime. Match-fixing is a way of undermining fair sport. It is also a great temptation for sportspersons and a great threat to those of them who have to resist pressure from criminals.
Chris Eaton, director of sport integrity at the International Centre for Sport Security has said that football is in a disastrous state, with the fixing of matches for the purposes of criminal gambling and fraud absolutely endemic worldwide. It is a daily occurrence. However, this is a problem not only for football, but also for other sports as well.
On the regional level, we would like to highlight the Council of Europe Convention on the Manipulation of Sports Competitions. We call all on all Member States to ratify it immediately, if they have not done so already. Furthermore, Member States should establish match-fixing as specific criminal offence and ensure that match-fixing and corruption in sport are subject to judicial proceedings. We would like also to stress the importance of data sharing between sports bodies, public authorities and licensed betting operators. It is essential to detect, investigate and prosecute all forms of match-fixing.
Last but not least, we believe that it is hard to overestimate the importance of an awareness-raising campaign, which also may assist us to fight match-fixing. We are looking forward to receiving the Commission's response to this question and a concrete proposal from the Commission on how match-fixing can be tackled efficiently in the Union.

Ernest Maragall,
en nombre del Grupo Verts/ALE. – Señora Presidenta, esta pregunta oral la dirigimos a la Comisión, y hay que agradecer la iniciativa a la señora Costa y a los compañeros de la Comisión de Cultura, sin ninguna duda. Parece oportuna y necesaria. La dirigimos a la Comisión, digo, pero podríamos también dirigirla al Consejo y dirigirla a cada Estado miembro, y seguramente dirigírnosla a nosotros mismos. Seguramente también a unos Estados miembros más que a otros, y a uno en particular: Malta.
               

                  Deberíamos empezar, pues, de algún modo, por avergonzarnos un poco todos colectivamente por que aún deba plantearse esta cuestión; por que esta pregunta oral sea necesaria y pertinente; por que aún estemos pendientes de la ratificación del Convenio.
               

                  Lo sabemos todo, tenemos la información, tenemos un presunto acuerdo político, tenemos la voluntad expresada por todo el mundo, pero no pasa nada y se alegan cuestiones de procedimiento o la cuestión conocida de la oposición de un Estado. Parecen ambas explicaciones del todo inaceptables para detener la ratificación colectiva. Y sabemos además que todo sigue igual o peor, que la realidad es la misma que cuando este Parlamento aprobó una Resolución en 2013 o cuando el Consejo de Europa aprobó el Convenio en 2014. Cabría preguntarse, en ese sentido, si, por ejemplo, los escándalos de la FIFA tienen o no relación, directa o indirecta, próxima o lejana, con lo que estamos hablando.
               

                  Las apuestas deportivas ilegales son una rama cada vez menos secundaria del crimen organizado y contaminan cada vez más deportes, como se acaba de decir. Este tema — créanme— es un agujero negro en nuestra responsabilidad colectiva. Hemos trabajado en evasión fiscal, hemos trabajado en la investigación sobre Luxleaks y ahora sobre los papeles de Panamá, preparamos Directivas sobre el blanqueo de capitales, y también sabemos que esta actividad, este negocio, este crimen organizado sería imposible sin la actividad necesaria de entidades financieras y servicios de telecomunicación que deben facilitar los medios de pago necesarios para hacerlo posible.
               

                  Es hora de que entremos en ello a fondo, y creo además que deberíamos, para acabar, añadirle una dimensión, de la que no hemos hablado y que, desde luego, no es parte de la pregunta y no tiene por qué serlo, aunque quizá esta sea una oportunidad para considerarla, que es el aspecto fiscal asociado al sector de las apuestas deportivas.
               

                  ¿Sabemos de qué volumen de negocios estamos hablando? ¿Esta Unión Europea, esta Comisión, no debería tener una estimación realizada de lo que eso supone y del coste fiscal para el conjunto de la Unión Europea derivado de la falta de regulación del sector? ¿No podríamos incluir un primer esfuerzo en la respuesta de la Comisión, en la respuesta activa de estimación de ese volumen de negocio de las apuestas online y del rendimiento fiscal que cada país y el conjunto de Europa debería esperar? Entonces podríamos, quizá, proponer un trato fiscal adecuado, que solo puede plantearse, por cierto, en el ámbito, como mínimo, de la Unión Europea.
               

                  Acabo, Presidenta. Si no hacemos todo esto, me temo que, aun si consiguiéramos la ratificación universal del Convenio, todo seguiría o podría seguir más o menos igual. Ayer tuvimos la oportunidad de felicitar a la Comisaria Vestager por su decisión sobre el caso Apple. El volumen del fraude fiscal asociado al sector de las apuestas online y del movimiento de dinero que de él se deriva quizá, probablemente, supere las de aquel caso.
               

                  Esperamos que la respuesta de la Comisión a la pregunta que hoy le formulamos sea el primer paso efectivo en la dirección correcta.
               

Isabella Adinolfi,
a nome del gruppo EFDD. – Signora Presidente, onorevoli colleghi, mi spiace dover constatare per l'ennesima volta che manca una volontà reale di cambiamento e che si tende come sempre a procrastinare qualsiasi cosa, anche quando essa è la più necessaria.
               

                  Ritardare l'entrata in vigore della Convenzione del Consiglio d'Europa sulla manipolazione delle competizioni sportive appare ai miei occhi un'occasione mancata per restituire ai cittadini la fiducia persa nel mondo dello sport, in particolar modo in un momento in cui si susseguono, quasi quotidianamente, scandali nella stragrande maggioranza delle discipline sportive.
               

                  Circa un anno fa in questo stesso Parlamento, noi del Movimento 5 Stelle abbiamo denunciato lo scandalo che ha investito il mondo del calcio, nel quale, come ricorderete, erano coinvolti i massimi esponenti della Federazione internazionale calcio. Già allora chiedemmo un'inversione di rotta, qualcosa che riportasse il mondo dello sport alla sua reale e basilare vocazione, cioè quella di aggregare, di unire, un ritorno alla cultura dello sport, che incarnasse quei valori di eguaglianza, lealtà e integrazione sociale che sono alla base della società civile.
               

                  Negli ultimi anni, l'accresciuta commercializzazione degli eventi sportivi e la loro esposizione mediatica hanno favorito un consistente incremento degli interessi economici, trasformando ogni competizione sportiva in un mero mezzo per raggiungere guadagni sempre maggiori. Le organizzazioni criminali, naturalmente, hanno fiutato la possibilità di guadagno e hanno iniziato ad agire, prima a livello nazionale, poi a livello transnazionale, rendendo di fatto la vigilanza qualcosa di estremamente complesso.
               

                  Dai recenti scandali si può dedurre in maniera incontrovertibile che gli sforzi e le misure portati avanti finora non hanno sortito gli effetti sperati e la motivazione è da ricercare nella mancanza di cooperazione tra i diversi paesi. Per evitare, come don Chisciotte, di continuare a combattere contro i mulini a vento, abbiamo bisogno di un lavoro di squadra che si basi sulla condivisione delle informazioni e delle best practice. Sono stata informata dal presidente dell'Intergruppo rugby di un'iniziativa degna di nota: si chiama Keep Rugby Onside e consiste in un portale di informazioni on-line per educare e proteggere i giocatori, gli allenatori, gli ufficiali di gara dai pericoli delle scommesse e delle partite truccate.
               

                  Chiedo quindi alla Commissione, quando arriverà, che faccia quanto in suo potere affinché si superi questa impasse e si giunga ad una rapida entrata in vigore della Convenzione, che si presenta come il primo vero passo verso una più marcata collaborazione nella lotta alla manipolazione delle gare sportive.
               

                  Mi preme ricordare che la mancata ratifica delle convenzioni internazionali per opposizione di uno o più Stati membri in Consiglio, in casi meritevoli come questo, è un vero e proprio insulto ai 500 milioni di cittadini che noi rappresentiamo. In quest'Aula vengono infatti fatte enormi pressioni e chiesti enormi sacrifici in nome di un generico interesse dell'Unione, ma stranamente quando gli interessi in questione sono quelli dei cittadini europei troppo spesso quest'Aula tace. L'assordante silenzio di molti nel caso della vergognosa, per esempio, mancata ratifica del trattato di Marrakech è solo uno dei tanti esempi che si aggiunge e si ripete ancora oggi con la convenzione sulla manipolazione sportiva.
               

Michaela Šojdrová (PPE). – Paní předsedající, položili jsme tuto otázku na řešení boje proti manipulaci s výsledky sportovních zápasů, protože chceme zastavit zneužívání sportu pro individuální i organizované nezákonné obohacování. Tím dochází k ohrožení sportovních soutěží, ve kterých mají vyhrávat ti nejlepší. Sport není jen zábava, ale je to činnost, která je prospěšná individuálně, ale také společensky. Korupce a manipulace s výsledky sport poškozují, protože demotivují sportovce, demotivují fanoušky, kteří mohou ztrácet důvěru a také ztrácet ochotu podporovat sport.
               

                  Manipulace s výsledky je tedy aktuálním a palčivým problémem a s tím také souvisí nezákonné praktiky při sázení, kterým je třeba čelit. Potřeba očistit sport od těchto neduhů, které jdou proti principu sportovní etiky a boří základní hodnoty, na nichž je sport vystaven, je tedy v tuto chvíli na místě. Úmluva Rady Evropy o boji proti manipulaci se sportovními soutěžemi je vhodným nástrojem k tomu, abychom se mohli těmto problémům postavit čelem a mohli je efektivně řešit. Match fixing je mezinárodní problém a je tedy na místě, že ho řešíme také na úrovni Evropského parlamentu. Velmi vítám práci Komise a možnost, aby se také Evropská unie svým podpisem připojila k této úmluvě Rady Evropy. Zdůrazňuji, že většina členských států již vyjádřila podporu a blízký vstup této úmluvy v palatnost je tedy připraven. Ovšem znepokojující je situace v přístupu Malty, která brání zatím zdárnému ukončení tohoto procesu.
               

                  Důrazně tedy apeluji na to, aby proces přistoupení k úmluvě nebyl brzděn, aby byly činěny takové kroky, aby tato úmluva byla v co nejkratší době Evropskou unií podepsána a mohla být aplikována. Chtěla bych říci, že přestože tady pan komisař není, tak vím o jeho osobním zájmu a pozitivním přístupu ke sportu, protože on osobně se zasazuje o financování sportu pro všechny a řadu prospěšných sportovních aktivit na úrovni EU.
               

                  Já zde mám takovou připomínku akce, kterou jsme tady měli v červnu v Evropském parlamentu. Byla to výstava Zlatého míče Josefa Masopusta, který byl fenoménem českého fotbalu, džentlmenem, osobností, která vždycky prosazoval fair play. Proto bych i dnes chtěla připomenout, že takové příklady fair play hry máme a ty by měly být příkladem toho, jak se má sport uskutečňovat i pro budoucnost.
               

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Es gribēju teikt ‘godātais komisārs’, bet skatos, ka komisāra uz vietas vēl nav. Vispār tāda prakse, kad komisārs ierodas zālē diskusijas vidū, neiztur nekādu kritiku. Īstenībā tāda attieksme pret šeit, Parlamentā, debatējamiem jautājumiem, es nezinu… es varu uzdot tikai retorisku jautājumu… vai komisāram nospļauties vienkārši par to, par ko sāp sirds deputātiem.
               

                  Runājot par šo tēmu, varu pateikt, godātie kolēģi, ka nelegālu un legālu derību slēgšanas bizness daudziem sportistiem un treneriem rada kārdinājumu nevis nodarboties ar sportu, bet iesaistīties krāpniecībā ar sarunātiem sporta sacensību rezultātiem un ar to pelnīt naudu. Šis process ir ārkārtīgi bīstams daudzu iemeslu dēļ. Pirmkārt, pati par sevi krāpniecība ir noziegums, kura rezultātā materiāli cieš iedzīvotāji. Otrkārt, šāda darbība grauj sabiedrības uzticību valsts iestādēm, jo tās nevar efektīvi novērst šo noziedzības veidu. Treškārt, tas diskreditē sportu kā tādu. Viena no svarīgākajām sporta funkcijām ir veselīga dzīvesveida propaganda, it īpaši jauniešu vidū, un, ja krāpniecība sasniedz lielus apjomus un sporta sacensības kļūst par ķīmiķu sacensībām, kas izgudro jaunus dopinga veidus, vai sacensību rezultāts kļūst pats par sevi par preci, sports jauniešu acīs var būt neatgriezeniski diskreditēts, un tā pozitīvais potenciāls ievērojami samazināts.
               

                  Šādu noziegumu īpašība ir tas, ka tiem parasti ir starptautisks raksturs. Tieši tāpēc Eiropas Savienībai ir pienākums iesaistīties cīņā pret šo noziedzības veidu. Bez koordinācijas vai bez vienotas pieejas nevar sasniegt ievērojamu rezultātu. Jau izstrādāts labs instruments – Eiropas Padomes Konvencija pret manipulācijām ar sporta sacensībām, kurai Eiropas Savienība varētu pievienoties.
               

                  Konvencija paredz noteiktu standartu ieviešanu starptautiskā līmenī, kas skar valsts institūcijas, sporta organizācijas un azartspēļu operatorus, kā arī starptautiskas struktūras izveidošanu efektīvai uzraudzībai. Šai dokumentā apkopota starptautiskā prakse, pasaules valstu pieredzē balstīti secinājumi, kā cīnīties ar šādiem pārkāpumiem sportā, un ir arī ieteikums valstu tiesiskajā regulējumā par smagākiem noziegumiem paredzēt kriminālatbildību. Diemžēl konvencijas stāšanās spēkā tagad ir atlikta. Daudzas Eiropas Savienības valstis gatavas ratificēt konvenciju, taču šo procesu apgrūtina Eiropas Savienības iekšējās procedūras jautājumi un dažas valsts pozīciju atšķirības.
               

                  Gribētos, komisāra kungs, lai Eiropas Komisija aktīvāk iesaistītos šī jautājuma risināšanā. Skaidrs, ka ne viss ir atkarīgs no Komisijas, jo dalībvalstis arī spēlē svarīgu lomu šajā procesā. Bet es gribētu aicināt izdarīt visu, kas ir Komisijas spēkos, lai pozitīvas izmaiņas tomēr notiktu. Un, godātais komisāra kungs, ja jūs tiešām kavējat sēdes Eiropas Parlamentā, varbūt jums ir vērts padomāt, kā aiziet no šī posteņa, demisionēt, ja šis darbs un šīs debates jums nav interesantas.
               

Ангел Джамбазки (ECR). – Уважаема г-жо Председател, уважаеми г-н Комисар, уважаеми колеги, за съжаление проблемът с уреждането на резултати за спортни срещи е широко разпространен не само на нашия континент, но и далеч отвъд него. Заедно с допинга той се нарежда като един от най-сериозните проблеми на нашето време. Според данни на Интерпол само за периода от една година между юни 2012 г. и май 2013 г. е имало данни за уредени резултати в 70 държави, и то само в сферата на футбола.
               

                  Международната футболна асоциация представи данни, според които организираната престъпност печели над 13 милиарда евро от този тип дейност, и го разглежда като по-безопасната алтернатива на търговията с наркотици, проституцията и трафика на хора. Според Интерпол спортните залагания привличат около един трилион евро годишно, като близо три четвърти от тази сума са заложени на футбола.
               

                  Въпреки че футболът и тенисът са най-често засегнатите спортове, в последните години за съжаление се наблюдават подобни практики и в бокса, баскетбола, хандбала и волейбола. Уреждането на спортни резултати подкопава доверието в спорта и може сериозно да накърни спортните ценности.
               

                  Смятам, че Конвенцията на Съвета на Европа относно манипулирането на спортни състезания има потенциала да се превърне в един от важните, ако не един от най-важните документи и инструменти в тази сфера. За тази цел обаче трябва да се предприемат мерки за нейното подписване и ратифициране от страните членки. Смятам, че трябва да се положат усилия за преодоляването на съществуващите спънки по нейното ратифициране, за да се борим ефективно с тази вредна практика, а не просто да четем декларации.
               

PRZEWODNICTWO: RYSZARD CZARNECKI


Wiceprzewodniczący


Ivan Jakovčić (ALDE). – Gospodine predsjedniče, otkada je natjecanja – otada je i namještanja rezultata. A pogotovo je namještanja rezultata otkada se počelo s klađenjem. Ali, to je počelo još u antičko doba. Dakle, namještanje rezultata postoji još od antičkih olimpijada. Otada do danas čovječanstvo nije uspjelo riješiti taj problem. A kako ćemo ga riješiti danas, kada se vrti toliko novca u tom prljavom poslu? Nisam siguran da ćemo to jednostavno riješiti i možda će to potrajati još nekoliko stotina ili tisuća godina.
                  

                     Naime, danas je evidentno da imamo još uvijek prisutnih niz skandala u sportovima koje svi volimo. Naravno da će svatko od nas spomenuti nogomet. Neću nikada zaboraviti jednu utakmicu koja je bila 1982. godine između tadašnje Zapadne njemačke i Austrije kada su se namještanjem rezultata te dvije države, te dvije reprezentacije, ustvari dogovorile da na taj način spriječe Alžir da bi išao dalje u svjetskom natjecanju. Navijač Njemačke je palio njemačku zastavu, Alžirci su bacali novac u teren i pokazivali što misle o takvom namještanju rezultata.
                  

                     Već je poznato na US Openu u tenisu ili na Australian Cupu. Poznat je jedan dobar primjer, primjer tenisača Novaka Đokovića koji kada mu je ponuđen novac da namjesti jedan teniski rezultat to prijavio poreznim organima, prijavio je policiji i pokazao da postoji i fair play u sportu, da postoje oni koji ne žele pod svaku cijenu novac i da nisu podmitljivi i takvih na sreću u odnosu i na ove lopove s kojima se borimo ima isto tako jako puno.
                  

                     Međutim, nemojmo zaboraviti da je pitanje namještanja rezultata u raznim sportovima od vrha, kao što sam rekao od reprezentacija, od Bundeslige, od Premiershipa, od svih velikih liga svjetskoga nogometa do onih najmanjih, do onih malih liga koje se igraju, da tako kažem, u pojedinim malim regijama unutar Europske unije ili svijetu. Svugdje postoje namještanja rezultata. A da ne kažem da je bilo i stravičnih situacija – poznato je kada su tri libanonska suca svojedobno bila osuđena jer su tražili seksualne usluge za svoje namještanje rezultata u nogometu. I toga je bilo.
                  

                     Dakle, ono što sam htio ovim govorom naprosto naglasiti je da imamo pred sobom jednu veliku neman koju neće biti lako obuzdati i uvjeren sam da naša poruka mladima i naša poruka navijačima mora biti ista. Mi želimo koliko god je moguće smanjiti to zlo, a naravno preduvjeti su za to angažman Europske komisije, angažman država članica, potpisivanje konvencije Vijeća Europe i vjerodostojnost u svemu tome.
                  

President. – Thank you Mr Jakovčić, I also remember this Austria v. Germany match very well. It was a great scandal, yes it is true.

Seán Kelly (PPE). – Go raibh maith agat a Uachtaráin, fáilte romhat, a Choimisinéir, déarfainn go raibh cuid de na feisirí beagáinín ródhian ort. Is féidir le gach duine a bheith déanach, agus gan dabht tá leithscéal maith agat. Ach, fáilte romhat. Tá a fhios agam go bhfuil fíorshuim agat i gcúrsaí spóirt agus sin é an rud is tábhachtaí. Gan dabht, freisin, bíonn caimiléireacht ag baint le gach gné de ghníomhaíochtaí an chine daonna, agus tá sé ag éirí níos measa de réir dealraimh, i gcúrsaí spóirt agus sin é an fáth go bhfuil an díospóireacht seo againn um thráthnóna agus go bhfuil gá rud éigin a dhéanamh faoi, más féidir linn.
                  

                     Madam President, the Lisbon Treaty has given us certain competences in sport, and we would like to put emphasis on promoting sport. Sports week is a good example of that, and I compliment the Commission and everyone involved in trying to promote it. But there is the downside, which we are discussing now, especially in relation to match-fixing. It came as a surprise to me, and maybe to my colleagues too, when we had the Sport Intergroup meeting here a couple of months back dealing with this issue, when tennis was seen as the game there was most afflicted by this.
                  

                     In some respects it is not surprising because it is much easier to fix a match involving two people then involving 22, as would be the case in a soccer match. But the same time, there is a good image of tennis, and of course we must look at the reasons, and in some respects of course it is easier to fix it. If I was playing Jim Nicholson in tennis and he was clearly a better player than me, he could allow me to win and take a package. But of course he would not do that.
                  

                     But you can see the point I am making and for that reason, I think there is a need for rules, especially in relation to banning gambling on games you are involved in yourself, on games involving minors and on what I call in-play betting. All those things have to be looked at. There is also need for proper governance, and I think we should ask the forthcoming Maltese Presidency of the Council to try and look at this so that we can get the convention adopted. That would be a good help.
                  

                     We have to have, of course, codes of conduct, and we do not have to look much further than recently, when in the middle of the Olympics, rather strangely, referees were stood down by the boxing authorities. Now that is rather strange, but it just shows you again that there was a lot of controversy prior to that regarding the results. There are all sorts of opportunities, not necessarily to fix matches but certainly to give wrong results, etc. We have a huge task ahead to try and come to grips with it, but at least today we trying to have a debate here in the European Parliament and then we can progress from there under the guidance of the Commissioner, I also look forward to seeing the Maltese Presidency, especially, doing something about it.
                  

President. – Thank you very much indeed Mr Kelly, one important explanation. Commissioner Navracsics was late because his flight from Brussels to Strasbourg was cancelled. I know about it very well because it is also my flight and, by the way the reason for my delay. Mr James Nicholson of the ECR, one and a half minutes, take the floor please. A potential tennis partner for Sean Kelly.

James Nicholson (ECR). – Mr President, I think as a Member of this Parliament for 27 years that is the first time I have ever been told that I can have so much speaking time. Even though it is on a Thursday afternoon I certainly enjoy it.
We are all rightly proud of the achievements of our athletes from across the different sporting codes and disciplines. I was delighted to join the thousands of others from Northern Ireland recently to watch our national football team play in the European championships with great honour. It was also a great pleasure also to watch the Olympic success of Team GB this summer who were quite astonishing from my point of view.
However, all too often we see the bodies purportedly governing sports and others tarnish the integrity and reputation of their sport through various forms of corruption. I wish the newly-elected President of UEFA well, and I certainly hope his appointment sets football's governing bodies back on the right direction after recent controversies.
Match-fixing, wherever it may be found, is a blight on our sporting communities, as has already been outlined here this afternoon. In Europe and across the world and at every level, action must be taken to root it out. For the sake of the future of sport, all corruption, including match-fixing, must be tackled in the strongest and most measured way possible. I am therefore supportive of the Council of Europe Convention on the Manipulation of Sports Competitions.
The Commission should take a consistent and fair approach to all Member States in relation to this. I also agree with colleagues that any review of this should call the Commission to embed such principles into the funding criteria for any programme related to sport.
We should also note the good work that has been done in tackling this by the sporting bodies themselves. I certainly welcome the initiatives of the rugby world such as Keep Rugby Onside and the integrity programmes, which have been widely praised by authorities such as the UK's Gambling Commission. I did not make the three minutes but I did my best to get there, but anything I have left I am sure Ms Tomašić can use up!

President. – Mr Nicholson, thank you and, by the way, congratulations on the very good result of your national team during Euro 2016. It was one of the biggest surprises during this championship, and congratulations to you personally on your one-and-a-half minute speech!

Ruža Tomašić (ECR). – Mr President, thank you, but I told my colleague that he can have my minute because I am only going to speak for about 40 seconds, so we divided this up well!
Gospodine predsjedniče, namještanje utakmica, od najniže do najviše lige, pogotovo u nogometu, traje desetljećima. O tome se uvijek pričalo. Netko ponekad prijavi, bude istraga i u većini je slučajeva sve zataškano. Zašto? Zato što oni koji namještaju utakmice imaju zaštitu u svojim vladama. Koliko znam, većina vlada država članica EU-a ne troše previše ni vremena, a ni novca da promoviraju sport i takmičenja kao nešto zdravo, pošteno, fer i da to bude dobar primjer za mlade.
Kada bi bilo političke volje, match fixing mafia bi se brzo razbila, a sport bi se vratio tamo gdje mu je mjesto, a to je zdravo, pošteno, fer natjecanje.

Catch-the-eye procedure


Karol Karski (ECR). – Panie Przewodniczący! W sytuacji, w której mamy do czynienia z działalnością międzynarodowych organizacji sportowych oraz organizacją wielkich wydarzeń sportowych, stykamy się też z takimi wydarzeniami i sytuacjami, gdy organizacja sportowa jako jeden z warunków przeprowadzenia imprezy w danym kraju czy przyznania imprez danemu krajowi stawia warunek określonej zmiany prawa wewnętrznego tego kraju tak, że prawo danego kraju staje się towarem, jednym z towarów, który jest oferowany. Zmienia się tutaj warunki, na jakich taka organizacja może w danym państwie funkcjonować, zmienia się także zasady finansowe, przyznając czasem nieuzasadnione przywileje finansowe.
                  

                     W związku z tym chciałbym zasygnalizować ten problem i poprosić o rozważenie, czy Komisja Europejska nie mogłaby monitorować takich sytuacji, aby nie dochodziło do takiego nieuzasadnionego dumpingu poprzez, z jednej strony, wymuszanie określonych przywilejów w państwach goszczących imprezy sportowe, a po drugie, poprzez oferowanie tego typu dumpingowych warunków.
                  

(Koniec pytań z sali)


Tibor Navracsics,
Member of the Commission. – Mr President, let me remind you about the history of the ratification of the Convention, which was declared open for signature in September 2014. The proposal for the signature by the EU of the Convention has been one of the priorities of the new Commission, and a matter of particular importance to me.
On 2 March 2015 the Commission submitted a proposal for the signing of the Convention on behalf of the EU. This proposal took the form of two Council decisions, one with regard to matters related to substantive criminal law and judicial cooperation in criminal matters, and one on other matters, such as cooperation between sports organisations, betting operators and state administrations.
Under the Latvian and Luxembourg Presidencies in 2015, discussions took place within the Council on these proposals for signature. While the contents of the proposals were agreed at Coreper in November 2015, the proposals were blocked as the Council requested confirmation of a common accord by all Member States before proceeding to a vote. This allows one Member State to continue blocking the process.
The Commission disagrees with this approach. The applicable procedure and voting is clear: the Treaty clearly stipulates qualified majority voting for this kind of Council decision. The Court of Justice has also confirmed in a recent judgment that the rules regarding the manner in which the EU institutions arrive at their decisions are laid down by the Treaties and are not at the disposal of the Member States or of the institutions themselves. However, this viewpoint was not shared during the discussions in Coreper in November 2014 when the Presidency refused to proceed to a vote. This is a question which the Council and the Presidency must find a solution to. Despite the efforts of the Dutch Presidency, they were unable to find a compromise which would enable a breakthrough.
The Commission regrets the current stalemate. The Commission is fully aware of the benefits of the Convention, and we would like it to enter into force as soon as possible. For the Convention to come into force, five signatories must ratify it and three of those five have to be Council of Europe Members. To date, there are two such ratifications. If there is no agreement in the Council, the Convention will enter into force without the EU and most EU Member States being on board. That would be a regrettable situation.
Given the nature of the Convention, which links matters of national competence with EU competence, including exclusive EU competence, the Commission considers that a coordinated approach to the signature and ratification of the Convention by Member States remains necessary in accordance with the principle of sincere cooperation.
The Commission adds its voice to the call by the honourable Member for all parties to continue to seek a solution. The Commission, for its part, will continue its efforts to convince all Member States to support the signature and ratification process. We will use all opportunities to underline the importance of EU participation in this Convention.
We fully support the Convention as a valuable tool in the fight against match-fixing. For the states that choose to ratify it, it will be the first legally binding international tool to fight match-fixing – representing a solid basis for ensuring pan-European coordination and cooperation in the fight against match-fixing.
The Commission needs your support in trying to find a breakthrough. I would like to thank you for the positive contributions you made during the debate. It is not an easy task to fight complex issues like match-fixing. The Convention is, indeed, an important tool but we must continue to look at match-fixing from all angles. In the Commission, colleagues dealing with sport, betting, organised crime and corruption will continue to work closely in this field. We will continue to finance projects to fight against match-fixing and to raise awareness about the problem.
There is also an EU-funded pilot project which supports four major activities, including one preparing Member States for the entry into force of the Convention. We count on your support to help the Council find a way to overcome the current stalemate and enable the Member States and the EU to sign and ratify the Convention as soon as possible.

President. – Commissioner, thank you for your very interesting speech, and thank you also for today's very interesting conversation about the history of my country. Your knowledge about it is extensive.

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Tennis, football, basket-ball, boxe: tant de sports sont salis par les mafias qui organisent des matches truqués pour s'enrichir. Récemment, Europol, l'office européen de police, révélait l'existence de la plus grande enquête de tous les temps sur des matches truqués présumés. Il soupçonne un réseau criminel, basé en Asie, avec des connexions en Europe, d'avoir truqué 380 matches de football joués entre 2008 et 2011, à travers 15 pays.
                  

                     Au départ, si la plupart des grandes organisations criminelles de la planète ont mis le nez dans les paris sportifs, c'est pour blanchir l'argent de la drogue, de la vente d'armes ou de la prostitution. Le monde du crime sait que pour rendre l'argent propre, il faut accepter de perdre 30 à 40% de son argent sale. Le blanchir par les paris sportifs permet de réduire les risques.
                  

                     Il est nécessaire pour les États membres de l'UE participer à la mise en place du système de suivi et au développement de la coopération opérationnelle dans le cadre de la convention dès son entrée en vigueur. Pour ces raisons, pour l'esprit du sport, ratifions et signons les textes permettant de lutter contre le fléau des paris truqués dans les meilleurs délais.
                  
18.   Decisions concerning certain documents: see Minutes
19.   Forwarding of texts adopted during the sitting : see Minutes
20.   Dates of forthcoming sittings : see Minutes
21.   Adjournment of the session

(The sitting closed at 16.05)



ELI: 
ISSN 1977-091X (electronic edition)